Wikipedija:Kafić/Jezična pitanja
- Zbirka jezičnih savjeta Instituta za hrvatski jezik i jezikoslovlje: Arhivirana i suvremena inačica.
- Časopis Jezik ima svoje arhivirane brojeve u kojima su objavljeni i jezični savjeti.
- Pravopis, morfologija, sintaksa i leksik na mrežnim stranicama Instituta za hrvatski jezik i jezikoslovlje: http://matura.ihjj.hr/
- Priručnik hrvatskoga poslovnog jezika, besplatno e-izdanje (Jezični priručnik Coca-Cole HBC Hrvatska - hrvatski jezik u poslovnoj komunikaciji) Jezični priručnik pripremili su Lana Hudeček, znanstvena savjetnica iz Instituta za hrvatski jezik i jezikoslovlje, Maja Matković, dugogodišnja voditeljica lektora i redaktora u Večernjemu listu, i Igor Ćutuk, voditelj odnosa s javnošću Coca-Cole HBC Hrvatska.
- Časopis Lahor; Časopis Hrvatskog filološkog društva sadrži znanstvene i stručne radove o hrvatskome jeziku, i to kao materinskome (J1) i inome (J2) jeziku. Jedini je časopis koji se sustavno bavi inojezičnim hrvatskim. Ovladavanje hrvatskim standardnim jezikom druga je važna tema radova koje potiče ovaj časopis.
- Hascheck; Hrvatski akademski spelling checker, javni i besplatni pravopisni provjernik.
- Bolje.hr; mrežno mjesto na kojemu se tuđice mijenjaju hrvatskim inačicama.
- Neke odgovore također možete pronaći na Hrvatskom jezičnom portalu http://hjp.znanje.hr/
⇒ Povratak na pravopisna pravila
Prije objave potpišite i datirajte svoje komentare dodavanjem četiriju tildi (
~~~~
).- Izbor članka:
Članak tjedna
Jubilarni članci
Izabrani članci
Dobri članci
Za prijavu incidenata ili problema koristite Na pažnju administratorima (NPA).
- Kafić — početna stranica za pitanja koja ne spadaju u druge kategorije
- Tehnička pitanja — uređivanje Wikipedije i ostale tehničke informacije
- Pitanja o kategorizaciji — o procesu kategorizacije Wikipedije
- Pitanja o slikama — slike, oznake za slike i autorska prava
- Jezična pitanja — pravopis, gramatika, stilistika i ostala jezikoslovna područja
- Novosti — globalne obavijesti, novosti iz Zaklade
- Wikipolitika — pravila i smjernice
- Zahtjevi i želje — premještanje stranica i razni prijedlozi
- Zamjerke — članci na koje suradnici imaju zamjerke
- Foreign languages — Don't speak Croatian? Talk page for users speaking foreign languages.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/a/a6/Coffee-2346113_in_blue.svg/180px-Coffee-2346113_in_blue.svg.png)
Pisanje brojeva
[uredi kôd]Primijetila sam da se u wikipediji uvriježilo pisanje velikih brojeva s točkama, ali se također (valjda pod utjecajem engleskog pravopisa) uvodi pisanje točke umjesto decimalnog zareza. Da je stanje zabrinjavajuće može se vidjeti na primjeru članka Zagreb, gdje su u istoj rečenici pomiješani razni načini pisanja brojeva: "Oko 4% izjašnjava se agnosticima, a 3.5% (točka umjesto decimalnog zareza) ateistima. Najveće gradske četvrti su: Trešnjevka (više od 120 000 stanovnika), Novi Zagreb (više od 110 000 stanovnika) i Dubrava (blizu 100 000 stanovnika) (odvajanje tisuća razmakom). Po popisu stanovništva iz 1991. godine, naseljeno mjesto Zagreb imalo je 706,770 (odvajanje tisuća zaezom) stanovnika, dok je Grad Zagreb imao 777.826 (odvajanje tisuća točkom) stanovnika."
Zašto se wikipedija ne drži hrvatskog pravopisa?
- Veliki brojevi se ispisuju s razmakom: 3 555 222.
- Decimalni zarez je decimalni zarez.
- Točka se u brojevima ne koristi.
- Zarezi se ne koriste nigdje drugdje osim na mjestu decimalnog zareza.
Argumenti:
- 1. Hrvatski pravopis, Babić, Finka, Moguš, Školska knjiga, 1994., str. 85. Navedeni su primjeri brojeva 10 000 i 160 003. Pri ruci nemam druge pravopise ali vjerujem da se u tome slažu.
- 2. Međunarodni službeni standard pisanja velikih brojeva se slaže s hrvatskim pravopisom.
Na službenoj stranici koja cijeli svijet informira o međunarodnim mjernim jedinicama je iznimno važno točno pisati brojeve. Na primjer, u definiciji metra ispisuje se brzina svjetlosti. Možete vidjeti da nema ni točaka, ni zareza. [[2]]
- 3. U internetskom izdanju Hrvatskog obiteljskog leksikona [[3]] na samom početku članka Hrvatska je napisano nekoliko velikih brojeva.
- 4. Ako pri ruci imate bilo koji udžbenik iz matematike, fizike, geografije možete provjeriti kako se pišu brojevi. Lektori udžbenika se još uvijek drže hrvatskog pravopisa.
Englezi tjeraju svoje. Ako računate najobičnijim kalkulatorom odmah će se pojaviti točka na mjestu decimalnog zareza. To je istina. Ali nas njihov način pisanja ne obavezuje. Kao što nas ne obavezuju ni pinte, unce, stope, pedlji, jardi i sl.--Svjetlana (razgovor) 12:34, 21. svibnja 2010. (CEST)
- A sve lijepo piše ovdje. Netko si da puno truda kako bi to napisao, a mi pak vrlo malo kako bi to pročitali :).--frk@ 15:19, 21. svibnja 2010. (CEST)
- Svjetlana je u pravu što se tiče pravopisa, a Frka što se tiče čitanja napisanoga. O pisanju velikih brojeva (i zareza) piše i ovdje: Zarez#Uporaba izvan jezika. Članke koji imaju pogrešno napisane velike brojeve treba ispravljati, a suradnicima koji ih pišu na pogrešan način bi trebalo objasniti (ostaviti im poveznicu) kako ih pisati. --Roberta F. 06:23, 22. svibnja 2010. (CEST)
- Sve je to lijepo, divno i krasno, ali iz (računovodstvene) prakse znam da se ne susrečem sa milijunima pisanim zarezom jer to dodatno komplicira stvari, pogotovo jer se zarez koristi za odjeljivanje cijelog broja od dijelova broja. U skladu s time i računalni programi interpretiraju brojeve. Neki prepoznaju oblik 1 000 000, ali ne svi. Uvriježeniji oblici su 1000000 , 1.000.000 i njima analogni 1000000,00 1.000.000,00 ... Broj 1,000.000,00 biti će interpretiran kao tekst, sa pravopisnom greškom, a ne broj. 94.253.203.85 11:06, 29. svibnja 2010. (CEST)
Brojevi u hrvatskim pravopisima
Od tri važeća pravopisa u Hrvatskoj dva ne ostavljaju mogućnost pisanja velikih brojeva s točkama i zarezima
- Lada Badurina, Ivan Marković, Krešimir Mićanović, Hrvatski pravopis, str. 160, Matica hrvatska, Zagreb, ISBN 978-953-150-815-5 i
- Stjepan Babić, Božidar Finka, Milan Moguš, Hrvatski pravopis, str. 85. Školska knjiga, Zagreb, 1994., ISBN 953-0-40005-5.
Treći koji to dozvoljava (ovo nažalost nisam provjerila pa moramo vjerovati autoru uputa )
- Vladimir Anić, Josip Silić, Pravopis hrvatskoga jezika, Novi Liber i Školska knjiga, Zagreb 2001. godine, ISBN 953-6045-17-6 (Novi Liber), - ISBN 953-0-40019-5 (Školska knjiga) kaže da je pisanje velikih brojeva s točkama i zarezima lošiji izbor jer je taj način manje pregledan.
Argumenti za nedvosmislene i jedinstvene upute o pisanju velikih brojeva i protiv pisanja točaka i zareza u velikim brojevima:
- Tri pravopisa podržavaju način pisanja velikih brojeva samo s razmacima a samo jedan ostavlja mogućnost pisanja velikih brojeva sa točkama i zarezima a i on izrijekom kaže da je to lošiji izbor.
- Pravilo pisanja velikih brojeva samo s razmacima je jednostavnije i ne ostavlja ni najmanju mogućnost nesporazuma s decimalnim zarezom.
- Dva načina pisanja brojeva kod pisaca i čitatelja stvaraju dojam da je brojeve u člancima neke struke bolje pisati ovako a druge onako.
- Dva načina pisanja brojeva kod čitatelja stvaraju dojam nesigurnosti i nepouzdanosti izvora.
- U sve to se miješa engleski pravopis koji u velikim brojevima ima drugačiji raspored pisanja točaka i zareza i povećava se mogućnost grešaka i nesporazuma.
- Nepostojanje jedinstvenih pravila pisanja brojeva u konačnici može dovesti do toga da pisci koji žele biti sigurni da će biti ispravno shvaćeni posegnu za tuđim pravopisom.--Svjetlana (razgovor) 14:29, 22. svibnja 2010. (CEST)
- Vrlo kratak komentar. Riječ je o tri opstojeća pravopisa, a vrijedeći su samo oni koji su dobili odobrenje za uporabu izdano od prosvjetnih vlasti. Pravopis kojega je nakladnik Matica hrvatska ne može se smatrati za vrijedeći.
- Koliko sam upoznat, do sad je samo pravopis Babića, Finke i Moguša iz 1994. dobio odobrenje tadašnjega Ministarstva kulture i prosvjete Republike Hrvatske, rješenjem, KLASA: 523-02-01/5-94-01, od 18. travnja 1994. godine.
- Vjerujem, proći će još puno vrjemena prije nego li će to pravilo o "bjelinama" u potpunosti zaživjeti, ali to ne priječi otpočinjanje primjene već danas.
- Bolje je govoriti o razmacima, i svima će biti jasnije o čemu je riječ
- Bugoslav (razgovor) 16:33, 22. svibnja 2010. (CEST)
I ja sam za razmake, jer npr. 1,000.000 izgleda neprirodno, a u svim udžbenicima koje ja imam taj broj je napisan ovako: 1 000 000 --AmyMirka (Come into my world) 19:01, 22. svibnja 2010. (CEST)
S obzirom da nitko nije dao argumente za pisanje velikih brojeva s točkama i zarezima mislim da je vrijeme da se upute učine nedvosmislenim. Ja bih ih promijenila s veeeelikim zadovoljstvom, ako nemate ništa protiv. --Svjetlana (razgovor) 00:57, 1. lipnja 2010. (CEST)
- Kakve argumente ako jasno piše kako treba pisati i što je preporučeno (Kako taj način nije pregledan, a pogotovo ako brojka prelazi milijune, bolje je takve brojeve pisati bjelinama umjesto zareza i točke) prema Hrvatskom pravopisu, izadnom 2010. godine i usklađenom sa zaključcima Vijeća za normu hrvatskoga standardnog jezika? --Roberta F. 01:20, 1. lipnja 2010. (CEST)
Brojevi u wikipediji
Zalažem se za nedvosmislenost u uputama o pisanju velikih brojeva. Zalažem se za ukidanje opcije zarezivanja i točkanja velikih brojeva. Brojevi su prevažni i prečesti da bi mogli imati tretman strjelice i strelice pa da "iako je bolje ovako a možemo pisati i onako".
Dva pravila otvaraju vrata zabunama. Mislim da su dvije opcije u uputama o pisanju brojeva dijelom pridonijele neurednosti članaka wikipedije u tom području. Na primjer, u članku Zagreb je skoro godinu dana pisalo da je prosječna mjesečna neto plaća u Zagrebu 6,228 kn, a da je hrvatski prosjek 5,234 kuna i nitko nije primijetio da smo prema tome članku jeftinija radna snaga od Kineza.
Predlažem da se u tekst uputa o velikim brojevima unese promjena: Iako se prema Hrvatskom pravopisu, izdanom 2010. godine i usklađenom sa zaključcima Vijeća za normu hrvatskoga standardnog jezika ... veliki brojevi smiju pisati s točkama i zarezima mada je taj način manje pregledan ... za wikipediju dovoljno dobra samo bolja opcija pa se tisuće, milijuni, milijarde i td. naznačuju razmakom --Svjetlana (razgovor) 03:04, 1. lipnja 2010. (CEST)
- Problem s razmacima je što služe za odvajanje riječi, pa preglednik može prijeći u novi red i razdvojiti broj na dva dijela. To se može izbjeći ako se stavi no-break space (HTML
) ili predloškom {{nowrap}}. Brojevi bi bolje izgledali s manjom širinom razmaka, međutim kako za to u HTML-u predviđeni 
ne radi jednako u svim preglednicima umjesto toga bi se mogao napraviti predložak kao što je en:Template:Gaps. --82.132.19.253 10:15, 1. lipnja 2010. (CEST)
Već neko vrijeme pokušavam vam skrenuti pažnju na veliki broj članaka s velikim brojem pogrešno napisanih velikih brojeva. Brojevi se sada pišu na više načina:
- a) 1 000 000 - preporučena varijanta hrvatskog pravopisa, koristi se u udžbenicima
- b) 1,000.000 - dozvoljena varijanta hrvatskog pravopisa koju treba izbjegavati
- c) 1,000,000 - engleski pravopis
- d) 1000000 - greška
- e) 1.000.000 - greška
Istina je da u našem pravopisu postoje dvije mogućnosti za pisanje velikih brojeva ali one nisu ravnopravne. Jedna je bolja od druge.
- a) Ako su korisnici wikipedije najčešće učenici, ako znamo da su brojevi u udžbenicima napisani s razmacima, zašto učenike i sve druge koji se sjećaju brojeva kako su ih učili u školi namjerno zbunjivati točkama?
- b) Zašto bismo bili nepažljiviji naspram brojeva nego naspram drugih pravopisnih i kojekakvih pravila pa korisnike nenamjerno (ili namjerno, u to ne bih ulazila) zbunjivali engleskim pravopisom i greškama?
Ponovit ću još jednom (kako bih izbjegla i najmanju mogućnost nesporazuma) vidim dva problema povezana s ovom temom:
- a) inzistiranje na dvojnom sustavu, slobodi izbora po cijenu nejasnog izražavanja
- b) nepažljiv odnos naspram pisanja brojeva, preveliki broj grešaka i neispravljanje grešaka
Mislite li da je propitkivanje postojećeg sustava korisno ili je dovoljno dobro ovako kako je? Mislite li da su pogreške u pisanju velikih brojeva sporadične pa ih treba ispravljati u tišini ili su sustavne pa o njima treba govoriti u kafiću? Mislite li da su drugi problemi u wikipediji puno veći i da ovaj ne zavrjeđuje vašu pažnju i vrijeme?
Iznimno ću cijeniti odgovaranje na bilo koje od pitanja i svaki kometar ću smatrati korisnim, konstruktivnim i dobrodošlim.--Svjetlana (razgovor) 14:08, 2. lipnja 2010. (CEST)
Kafić duhova
Negdje sam pročitala kako kafić najsigurnije mjesto za dobivanje odgovora. Zar nitko od vas koji stavljate točku umjesto decimalnog zareza ne želi, lagano, uz kavicu, objasniti zašto to čini? Zar nitko od vas koji se zalažete za dvojni sustav ne želi objasniti prednosti dvojnosti? Zar nitko nema vremena za 2-3 rečenice u kojim će pobrojiti prednosti sustava koji koristi? Osjećam se kao da vičem u praznoj prostoriji i glas mi se odbija o zidove.--Svjetlana (razgovor) 11:19, 4. lipnja 2010. (CEST)
- Svjetlana, razumijem tvoju dobru namjeru. Čim sam čuo za ovaj način pisanja počeo sam ga rabiti. Vjerujem da će i ostali uvidjeti prednosti toga načina pisanja. Slobodno izmijeni gdje god misliš da je potrebno. Ja ću te podržati, a vjerujem i ostale suradnice i ostali suradnici koji su se javili u raspravi. -- Bugoslav (razgovor) 19:24, 4. lipnja 2010. (CEST)
- Ne znam za ostale, ali ja se u raspravu ne uključujem jer pojma neman o dvojinim, pravopisnim, američkim itd. načinima pisanja brojeva. U člancima pišem 3,7 odnosno 15.000 (primjeri). Ako nije točno nek me netko upozori i rado ću prihvatiti kritiku.--Saxum 19:42, 4. lipnja 2010. (CEST)
- Evo da se i ja izjasnin. Ža mi je što tako vridna suradnica ne dobije ni kratki odgovor od ostalih suradnika, al nije za čudit se... Uglavnom, ja u svojim člancima koristin točku umisto razmaka za odvajanje tisućica i naravno zarez za decimalni zarez (al isključivo za decimalni zarez). E sad, zašto? Zato jer mi je to praksa otkad znan za sebe i svi moji članci (uz to što su maksimalno pravopisno točni) bez iznimke imaju takve oznake brojeva. Jedan od razloga je taj što razmak izgleda neprirodnije od točke, a i kad se koristi razmak pola broja ode u idući red (ako je slučajno na kraju reda). Odvajanje zarezom koristin samo za decimalni zarez, a ne npr. za milijune jer isto neprirodno izgleda i, da se mene pita, totalno nepotribno. Ja smatran da je ovakva upotreba u redu i namjeravan je se pridržavati i dalje. BlackArrow (razgovor) 19:50, 4. lipnja 2010. (CEST)
Neki su suradnici argumentirali svoje stavove o pisanju brojeva na mojoj stranici za razgovor. Čini mi se da bi i njihove doprinose na tu temu bilo vrijedno uključiti u raspravu:
1. Zen-budistički pristup suradnika Ex13: ..."Slobodna si pisati razmake... U članku sam ispravio razmake u točke, jer si upravo ti krenula točke ispravljati u razmake..."
2. Za suradnika Bracu je estetski kriterij iznad pravopisa: "Uklonio sam tvoju izmjenu ... jer se tom promjenom, koliko god ona bila pravopisno ispravna, nagrdio izgled predloška ... Decimalni zarez ili točka, svejedno će biti razumljivo onome tko to bude čitao."
3. Nulta tolerancija na nasilje suradnice Roberte F: "Uobičajeno velike brojeve pišem s točkom, ponekad s bjelinom, a možda ponekad i pogriješim. Za jezično nasilje nisam, a suradnicima ako postoji mogućnost izbora, treba ju ostaviti." --Svjetlana (razgovor) 15:38, 5. lipnja 2010. (CEST)
- Suradnica je slobodna upozoriti na pravopisna pravila vezano uz pisanje brojeva, ali otvarati raspravu o tome zašto netko piše razmake, a zašto netko točke, nije za Wikipediju, jer Wikipedija nije forum. Slijedom toga, ako nema daljnih pravopisnih uputa kako pisati brojeve, molim da se zaključi s ovom raspravom. Hvala na razumijevanju.--Ex13 (razgovor) 16:03, 5. lipnja 2010. (CEST)
Crkve
[uredi kôd]Kad smo kod pravopisa, primijetih ima jako puno mjesta gdje se imena crkava (kao institucija) pogrešno pišu. Crkve su institucije i prva riječ u imenu institucije se piše veliko, a ostale malo, čak i kada je ta riječ 'crkva'. Tako se piše: Katolička crkva, Srpska pravoslavna crkva, Engleska crkva...
Izvori:
- Babić, Finka, Moguš, Školska knjiga, Zagreb, 1994., točka 71. na strani 14.
- Hrvatska opća enciklopedija, Svezak 5, Leksikografski zavod Miroslav Krleža, Zagreb 2003. pod 'Katolička crkva', ali i ostale crkve
Uvriježilo se nekako mišljenje da se riječ crkva piše velikim slovom kad nije građevina, tj. kada je dio Božjeg naroda. To je točno kada se kaže samo Crkva. No crkva kao vrsta institucije se piše malo kao i škola, sveučilište isl., pa tako i u imenu istitucije ako nije prva riječ. Krivo ovo pišu mnogi crkveni izvori, pa tako često i Glas Koncila, ne znam zašto.
Ja sam poispravljao na nekim mjestima pogrešno pisanje toga, ali ima jako puno grešaka. Zivac (razgovor) 15:40, 2. lipnja 2010. (CEST)
- Ja znam zašto crkveni izvori tako pišu i pritom to nije greška. Naime, Crkva jest institucija, ali se teološki (točnije: kristološki) i ekleziološki promatra i kao osoba (ne kao „dio Božjega naroda“). Stoga se i razlikuje od škole, sveučilišta i sl. (uostalom, oni se i ovdje pišu malim slovom, dok se Crkva piše velikim). Crkva predstavlja Krista (ne kao predstavnica, nego kao on sâm), stoga je ona osoba i piše se kao vlastito ime, pa i u nazivima sastavljenim od više riječi (npr. Katolička Crkva, Srpska pravoslavna Crkva itd.). Mislim da nije bilo potrebno ispravljati, a pogotovo se nije smjelo brisati preusmjeravanja. Tako sada više netko tko će tražiti natuknicu Katolička Crkva, takvu natuknicu neće naći, makar ta Crkva sebe samu upravo tako zove.--Donatus (razgovor) 17:57, 2. lipnja 2010. (CEST)
- Sorry, ne bi išlo. Crkva ima teološko značenje i ako se koristi u tom značenju onda se piše velikim slovom. Međutim, crkva u izrazima Srpska pravoslavna crkva, Katolička crkva, Zagrebačka crkva (= Zagrebačka nadbiskupija) nema to značenje nego je ime za tip institucije. KKC 816. veli:
- "Jedina Kristova Crkva (...) jest ona koju je nas Spasitelj poslije svoga uskrsnuća predao Petru da je pase te njemu i drugim Apostolima povjerio da je šire i njome upravljaju (...). Ta Crkva, ustanovljena i uredjena na ovom svijetu kao društvo, opstoji (subsistit in) u Katoličkoj crkvi, kojom upravljaju nasljednik Petrov i s njime sjedinjeni biskupi" (podebljanja su moja)
- Ovdje se jasno vidi razlika Crkve kao teološkog pojma, koja je jedna, sveta, katolička i apostolska te crkve kao društva u ovom svijetu (institucije) kojih imaš mali milijun. Punina Crkve postoji jedino u Katoličkoj crkvi, ali neka dobra Crkve postoje i u ostalim crkvama, to je sadržaj idućih točaka KKC. Osim toga, riječ crkva ako nije korištena kao oznaka za cijeli Božji narod uvijek označava partikularnu crkvu. To počinje od crkava iz Otkrivenja, odnosi se na sve autokefalne i autonomne pravoslavne crkve, anglikanske crkve, crkve drugih denominacija, pa i mjesne crkve unutar jedne crkve kao što su biskupije. Teološka razlika između Zagrebačke nadbiskupije i Srpske pravoslavne ckrve ne postoji - u tom su kontekstu nadbiskupija i crkva sinonimi, pa bi argumentiranje da se crkva treba uvijek pisati velikim slovom bilo ekvivalentno argumentiranju da se riječi biskupija i nadbiskupija moraju uvijek pisati velikim slovom.
- Postoje doduše teološke argumentacije po kojima se Katolička crkva može pisati kao Katolička Crkva jer je to, kako veli nauk, jedina kristova Crkva i teološki obuhvaća cijeli Kristov narod, priznavali drugi to ili ne. Prema tome bi se jedino kod KC pisalo crkva veliko, a kod svih ostalih (Srpska pravoslavna crkva, Engleska crkva...) malo. Iako kao katolik u potpunosti podržavam katolički nauk glede ovoga, mislim da bi prevopis trebao ostati nepristran jer bi inače svaka crkva mogla početi jedino sebe pisati velikim slovom. Osim toga moramo priznati da, u vidljivom smislu, nije niti Katolička crkva cijela Crkva. No to je već teologija.
- Moram priznati da nisam razumio kako to misliš da je crkva (ili Crkva) osoba? Srpska pravoslavna crkva je osoba? Kakva? Ako jest osoba, onda bi se sve trebalo pisati veliko, dakle Srpska Pravoslavna Crkva. Je li Zagrebačka nadbiskupija osoba?
- Što se tiče preusmjeravanja, Katolička Crkva preusmjerava na Katolička crkva, što je sasvim prirodno i članak govori o tom pojmu.
- Molim da netko tko zna prebaci ovo na prikladnu stranicu, ja to ne znam. Zivac (razgovor) 03:02, 4. lipnja 2010. (CEST)
- Crkva označava zajednicu vjernika i onda se piše velikim slovom. To je isključivo teološki pojam. Pri pisanju o institucijama riječ treba pisati malim početnim slovom, osim ako je to prva riječ u imenu. Ne znam zašto se ovdje odjednom forsira pogrešna učestalost umjesto, kao što smjernice kažu, službeni pravopis(i). Ako se govori o zajednici svih vjernika katolika, onda se piše "katolička Crkva". Ako se govori o vjerskoj instituciji na čijem čelu je papa, govori se o Katoličkoj crkvi. Rosier ♫ razgovor 04:06, 14. lipnja 2010. (CEST)
- Još trebam dodati kako izvori koje Kubura često navodi, Glas koncila, Radio Vatikan i Hrvatska biskupska konferencija imaju razloge govoriti o Katoličkoj crkvi iz teološke perspektive, tj. kao o zajednici vjernika. Wikipedija nije Katolička crkva i o njoj se mora pisati objektivno, tj. kao o vjerskoj ustanovi, osim kada se zaista spominje katolička zajednica vjernika, a i tada treba biti nedvosmislen. (Ovime ispravljam gore navedeno "pogrešnu učestalost". Nije pogrešna, nego se tamo gdje se koristi, misli na nešto drugo.) Rosier ♫ razgovor 04:17, 14. lipnja 2010. (CEST)
Ostaje problem samooznačavanja.
Neću upadat u uređivačke ratove po ovom pitanju. Nije potriba. Rišit će se ovo.
Bitno je da smo svi spomenuli argumente, a virujen da će o ovome raspravljat i usuglašavat se i osobe kojima je ovo posal (jezikoslovci, bogoslovi), a ne samo mi dobronamirni wikipedisti. Kubura (razgovor) 04:32, 14. lipnja 2010. (CEST)
U vezi s time, preusmjerio sam članak "Crnogorska pravoslavna Crkva" (sic!) na "Crnogorska pravoslavna crkva" i kao obrazloženje naveo uputnicu na §68, str. 15. osmoga izdanja pravopisa BFM. S dužnim bih poštovanjem prema uvaženome i vrijednome suradniku Donatusu najljepše molio da se u rješavanju pravopisnih pitanja pridržavamo hrvatskoga pravopisa koji nema nikakve veze ni s kristologijom ni s ekleziologijom, kao ni s ostalim nejezičnim disciplinama (kojima ovime ne umanjujem valjanost i vrijednost). Citiram BFM, "Katolička crkva u Hrvata, Srpska pravoslavna crkva, Ruska pravoslavna crkva". I tu je kraj bilo kakve smislene rasprave. To što se Katolička crkva nazivlje "Katoličkom Crkvom" iz ovih ili onih razloga samo je žalostan primjer njezine nepismenosti, i to ne toliko iz neznanja, koliko iz tvrdoglavosti koja me podsjeća na bahati stav krovne domaće zemljopisne udruge o nazivu zemljopis i geografija. Bilo bi tužno kad bi se Crkva (ovdje velikim slovom, postoji razlika!) od braniča i njegovatelja hrvatskoga jezika (Biblija KS mi je kao studentu prevoditeljstva temeljni jezični priručnik bez premca) prometnula u njegova razaratelja. Mislio sam da je pouka koju je akademik Babić održao novinarki Glasa Koncila Smiljani Rendić o njezinim "reverencijalnim majuskulama" (hrv. veliko slovo iz počasti) još davne 1993. zauvijek riješila pitanje velikoga početnoga slova u crkvenim pojmovima, ali očito se neke stvari sporo prihvaćaju. Shvaćam da je suradnik Donatus uvjeren u ispravnost svojega načina pisanja, ali uvjeren sam i ja u mnogo stvari koje ipak držim za se ako nemam relevantnih argumenata. Jedna je stvar pisanje za osobne pa čak i unutrašnje Crkvene potrebe, a drugo je pisanje za potrebe cijele hrvatske javnosti koje mora biti u skladu s prihvaćenim pravopisnim pravilima hrvatskoga književnoga jezika. Ona se pak ne utvrđuju ni na Kaptolu ni u Vatikanu. Ne želim da se ovo shvati kao osobni napad protiv uvaženoga suradnika Donatusa jer mi to nipošto nije namjera, ali u borbi za hrvatski jezik i pravopis ne mislim ustuknuti ni pred kakvim nejezičnim argumentima koji su u jezičnoj raspravi posve nevažni. S poštovanjem, --Marko Pojatina (razgovor) 03:44, 1. veljače 2011. (CET)
Gramatika
[uredi kôd]Imam jedno gramatičko pitanje... Pošto je naš hrvatski jako kompliciran jezik, mislim da se jedna riječ iz engleskog krivo prevodi na hrvatski... Naime kod MMORPG prva riječ - massively se konstantno prevodi kao masivna, a ja mislim da je ispravno masovna. Jel imamo kojeg stručnjaka za hrvatski ovdje koji bi mogao odgovoriti na moju jako tešku dilemu? --Andycro (razgovor) 21:36, 5. lipnja 2010. (CEST)
Mislim da ovo treba ići u Jezična pitanja --AmyMirka (Come into my world) 21:41, 5. lipnja 2010. (CEST)
- Slažen se, ovo ide u jezična pitanja, al evo i odgovor. Za massively prijevod ide masivna. Rič masovna označava veliki broj nečeg dok masivna označava nešto veliko po obujmu (ili što li je već u kontekstu...). BlackArrow (razgovor) 21:46, 5. lipnja 2010. (CEST)
- Andycro je u pravu. Masovna je bolje rješenje. Definicija tog žanra sa engleske wikipedije je "genre of computer role-playing games in which a very large number of players interact with one another within a virtual game world" - dakle temeljno obilježje žanra je velik broj igrača tj. masovnost. Riječ "masivnost" u hrvatskoj varijanti ne znači apsolutno ništa kao što ne bi značila ni u hipotetskim i neispravnim frazama "masivna grobnica", "masivni prosvjedi" i slično. Ovdje se jednostavo radi o "masovnoj igri". Timbouctou (razgovor) 03:29, 12. studenog 2010. (CET)
Koćenje i rađanje
[uredi kôd]Životinje se kote, ljudi se rađaju. Žene su trudne, životinje su skotne. I kod biljaka se koristi pojam uroda i rađanja (ovogodišnji urod uljane repice). S druge strane, kod prirodne smrti, ljudi umiru, životinje ugibaju (ima i "crknuti" koji ima posprdno-pogrdniji prizvuk). Izraz poginuti (koristi se za ljude, ne za životinje) i biti ubijen u hrvatskom označava različite stvari, dok se u engleskom za to koristi isti glagol.
Malo za ponoviti gradivo: kuja se šteni (kuja je oštenila mladunce), mačka se maci, krava se teli, kobila se ždrijebi, ovca se janji, koza se jari. Kokoši, tuke, guske, patke nesu jaja (snijele su jaja), a iz jaja se izlegu pilići, tučići, guščići, pačići. Kubura (razgovor) 05:09, 10. lipnja 2010. (CEST)
- Ima pasa koji su zaslužili odličje, konja kojima su dodijeljeni plemićki naslovi. Dajemo im imena, neki bi rekli nadimke, ali su to imena. Pogledaj en:List of historical horses (ima čak i prijevod). Kad u konjičkim športovima govore o pobjedniku govore o konju i njegovomu jahaču. Jedno su domaće životinje, a drugo su ljubimci, iako bih ja rekao da životinje trebaju imati veća prava od ljudi, koji su također obične životinje. Picok je obranio Đurđevac, neki bogataši su ostavljali silna bogatstva svojim mačkama, psima, papagajima. Ja bih za neke ljude rekao da su krepali, ali za većinu životinja to ne bih ikad rekao. -- Bugoslav (razgovor) 15:43, 11. lipnja 2010. (CEST)
- Ne zaboravit en:Ship's cat. Rosier ♫ razgovor 17:10, 11. lipnja 2010. (CEST)
- Točno, za mene je Blackie, a vjerujem i za suborce, živo biće koje ima jednako pravo kao i čovjek (ako ne i više od čovjeka). -- Bugoslav (razgovor) 17:40, 11. lipnja 2010. (CEST)
- Ljudi su često okrutni prema životinjama. Osjećaj nečiste savjesti, grijeha, umanjuju isticanjem razlika između njih i nas pa s obzirom da su životinje različite, nenaoružane i ne govore ljudskim jezikom zaključuju da nemaju svijest, osjećaje, nisu spoznale sebe, ne boli ih kad ih se ranjene progoni u lovu, muči u laboratoriju, drži u tijesnim kavezma, kote se, krepavaju i td. Kubura je u pravu što se tiče postojanja i uprabe riječi ali ja tu razliku ne volim.--Svjetlana (razgovor) 00:53, 12. lipnja 2010. (CEST)
Prodano je...
[uredi kôd]milijun primjeraka igre ili albuma. Bolje nego da je igra ili album prodan u milijun kopija? --AmyMirka (Come into my world) 03:36, 10. studenog 2010. (CET) (poruka [4])
- "Album je prodan u milijun primjeraka." Timbouctou (razgovor) 03:13, 12. studenog 2010. (CET)
Povijesni prezent
[uredi kôd]Ovo je moj mali pamfletić protiv povijesnog prezenta koji se i prečesto koristi u člancima. Osobno me nervira čim ga vidim i smatram da je potpuno nepotreban i neprimjeren, ali čini se da autori vole taj glagolski oblik i da on naoko pridonosi dinamičnosti teksta. Dogodilo se da sam za probu u jednom članku promijenio sve pov. prezente u perfekte, a sljedeći autor ih je vratio i pitao "zašto sve u perfekt?". Odgovor njemu, naravno, je zato što se opisani događaj dogodio a ne događa se. Jasno je da će u većini slučajeva čitatelj naslutiti da se radi o prošlom vremenu, ali problem nastaje kada između dva događaja koji su započeli u prošlosti treba diferencirati između onih koji su u prošlosti i završili te onih koji traju i u sadađnjosti. Npr. "umire 1990." treba promijeniti u "umro je 1990.", "od 1990. djeluje u sastavu..." treba ostati tako i to je po meni jedina ispravna upotreba prezenta u kontekstu prošlih događaja. Smatram da bi povijesni prezent trebalo sustavno izmijeniti u perfekt u svim člancima gdje je to moguće, zbog veće jasnoće teksta (što je uostalom i cilj wikipedije). Također bi trebalo educirati potencijalne autore o tome. Sjećam se još iz osnovne škole da je to glagolski oblik čija se upotreba u pravilu ne preporučuje te da mu je mjesto u novinama ali ne i u beletristici niti u znanstvenoj literaturi.
Naravno, sad je pitanje da li i uredništvo wikipedije dijeli ovakvo viđenje, a najviše me zanima što jezikoslovci misle o tome. Jer ja nisam jezikoslovac ali mi je stalo do jasnoće u izražavanju. --Zoran M (razgovor) 19:33, 19. veljače 2011. (CET)
Pisanje sklonidbe čeških i slovačkih imenâ
[uredi kôd]Moje je pitanje kako se piše sklonidba čeških i slovačkih imena kad postoji crtica (tzv. "čárka"). Primjer: nominativ je "Markéta Czerná", da li je genitiv "Markéte Czerne", "Markéte Czerné" ili nešto treće? Hvala unaprijed. --Mario Žamić (razgovor) 15:28, 16. ožujka 2011. (CET)
Mjerne jedinice
[uredi kôd]Bas sam dosao na stranicu [[5]] i cudim se kako su napisane mjerne jedinice. Da li se pise Džul ili Joule, Newton ili Njutn., Kulon ili Coulomb... itd. Bok i hvala na pomoci! --Croq (razgovor) 13:03, 25. ožujka 2011. (CET)
- Koliko se sjećam, nas su učili da se imena znanstvenika pišu npr. Newton ali se mjerna jedinica piše njutn (skraćeno samo N). Isto tako, kulon, džul, itd.--Anton 008 13:31, 25. ožujka 2011. (CET)
Pisanje bugarskih imena u hrvatskom jeziku
[uredi kôd]Zdravo, da li itko zna da li postoji formalni sustav za transkripciju bugarskog imena u hrvatskom jeziku, posebno fonem Ъ?. Nedostaje se ili je zamijenava s glasova a, kao u srpskom jeziku? Sada ovdje imaju sljedeće primjerima: Казанлък: Kazanlk ili Kazanlak, dalje: Несебър - Nesebr, Nesebar ili Nеsebăr, Вълчедръм: Valčedrm ili Vlčedrm, a može Valčedram? Pozdrav! --Пакко (razgovor) 21:43, 5. svibnja 2011. (CEST)
Nešto o transkripciji i transliteraciji piše na stranici transkripcija. Netko je napisao da se koristi izravni sustav transkripcije, no ne vjerujem u to, jer bugarski jezik sadrži glasove koji postoje u hrvatskom, pa nema potrebe pisati bugarska imena na engleski način. Pogledat ćemo po pravopisima, pa ćemo ti reći. Kubura (razgovor) 03:24, 4. lipnja 2011. (CEST)
Hvala za odgovor! Našao sam ovo "Transkripcija i transliteracija bugarskih osobnih imena. Pravopis hrvatskog jezika, Matica Hrvatska, Zagreb, 2007" što mislim da ću učiniti, ovaj tjedan će ga tražiti u Nacionalnoj knjižnici u Sofiji. Pozdrav!--Пакко (razgovor) 21:07, 5. lipnja 2011. (CEST)
potisućaka
[uredi kôd]Dajte molim vas promijenite ovo potisućaka u promila. Čija je to uopće riječ? Nasilne promjene jezika nikad nisu dobrodošle. — Prethodni nepotpisani komentar napisao je 31.147.67.152 (razgovor • doprinosi) 01:24:27, 28. srpnja 2011. (CEST)
- Vezano uz stranicu za razgovor Razgovor:Kosovo.
Komentar: Neregistrirani suradniče, pogledaj na str. 45. Hrvatske enciklopedije (1999. – 2009.), u 9. sv. (Pri–Sk), lijepo piše:
- promil (od lat. pro mille: kroz tisuću, na tisuću) → POTISUĆAK
- Citat: Potisućak naš od 341 privrjednice na 1000 ženskinja već je vrlo visok, pa bi ipak daleko zaostajao za potisućkom austrijske statistike, koji ondje iznosi 512 na 1000 ženskinja, više dakle nego li potisućak kod cieloga našega žiteljstva. Bez obzira na HOL – HE očito rabi pojam potisućak kao glavni naziv enciklopedijskoga članka.
- Nadalje, ubuduće rabi stranicu za razgovor o jezičnim pitanjima gdje će ovaj komentar biti premješten.
- Priča velepoštovanoga neregistriranoga suradnika o nekom nasilju nema temelja. Nasilje bi bilo isključivo pisanje riječi promil gdje se jednako tako može pisati riječ potisućak. U prethodno navedenoj HE, piše se i Taj Mahal i Tadž Mahal u različitim člancima, stoga ne vidim problema u pisanju riječi promil i potisućak. Niti sve mora biti "pravopisno usklađeno", pa niti u istome članku. Toliko za sad. Hvala na razumijevanju. Lijep pozdrav. -- Bugoslav (razgovor) 21:43, 28. srpnja 2011. (CEST)
- potisućak se rijetko koristi, pa mislim da je bolje koristiti riječ promil koja je vjerujem poznatija čitateljima Wikipedije. Wikipedija ne treba zbunjvati čitatelje kao npr. spomenutog IP-ija.--MAN_USK recider 21:10, 29. srpnja 2011. (CEST)
- Postoje hrvatske riječi koje su više i manje raširene. Neke su bile nasilno potisnute, nekima se nikad nije dalo prigodu izaći na površinu zbog sustava iz bivše Jugoslavije. "Najrašireniji izraz" nam se ne smije pretvoriti u argument za zatiranje manje rabljenog izraza, tim više što je potisućak hrvatskija riječ, a nije novoizmišljenica. I "računalo", "časnik" i "osobna pogrješka" su nekad bile nove odnosno potisnute riječi, a danas su sasvim uobičajene. A potisućak nam je bliži nego anglizam "lajkanje". "Lajkanje" na hrvatskom označuje nešto što je u svezi s lajanjem ili s Lajkom, a za ono što je uz komentare na vijesti po internetu i društvenim mrežama je "sviđa mi se", daklem "svidilo mi se", "sviđa mi se". Stoga - potisućak bi nam se morao sviđati. Što ga budemo više rabili, bit će nam draži, jer je na našem hrvatskom jeziku. Dajmo mu prigodu. Kubura (razgovor) 09:06, 19. ožujka 2012. (CET)
Reprezentacija do 19 godina
[uredi kôd]Jezični savjetnik u Hrvatskom slovu u broju od 2. prosinca 2011. na str. 26. u članku U-19 ili do 19 (autor Domagoj Vidović) obrazložio je zašto treba rabiti izraz "hrvatska reprezentacija do 19 godina" (kojeg se sve donedavno rabilo), a ne "hrvatska U 19 reprezentacija". I tako za ostale dobne skupine. Kubura (razgovor) 23:02, 23. prosinca 2011. (CET)
Visina kod ljudi
[uredi kôd]Staviti li visinu u metrima ili u centimetrima? Možda mi se krivo čini, ali dojma sam da je u hrvatskoj tradiciji visinu pisati u centimetrima. Mjeriti ljude u metrima kao da su drvna građa... Kubura (razgovor) 09:54, 22. ožujka 2012. (CET)
- Slažem se da bi primjerenije bilo u centimetrima. --Roberta F. 11:56, 2. lipnja 2012. (CEST)
DD
[uredi kôd]Da li je u hrvatskom ispravnije reći „Dobro došli“ ili „Dobrodošli“ kada nekome iskazujete dobrodošlicu? Neko je na Commonsu predložio izmenu mediawiki poruke, pa sam hteo prvo sa vama da proverim. U srpskom je ispravno „Dobro došli“, osim kada se radi o pridevu (npr. „Marko je dobrodošao“), ali za hrvatski nisam siguran. micki 23:00, 25. svibnja 2012. (CEST)
- I u hrvatskomu je pozdrav:
- Dobro došli!
- Dobro došla!
- Dobro došao!
- Sama poruka kojom se izriče taj pozdrav se naziva dobrodošlicom, a dobrodošnica je čaša vina ili rakije koja se daje onome koji dođe, za dobro došao. Pa se kaže dobro si mi došao! (kad se pruži čaša).
-- Bugoslav (razg.) 25. svibnja 2012., 23:09 (CEST)
Transkripcija i transliteracija
[uredi kôd]- Može li netko provjeriti jesam li pravilno transkribirao/transliterirao kineska, ruska i arapska imena. Pisao sam po sluhu, po osjećaju kako bi se trebalo izgovarati. Neka netko bolje upućen provjeri točnost: Košarka na OI 2012. – sastavi (muškarci), Košarka na OI 2012. – sastavi (žene), Rukomet na OI 2012. – sastavi muških momčadi, Rukomet na OI 2012. – sastavi ženskih momčadi, vaterpolo na OI 2012.-sastavi momčadi.
--August Dominus (razgovor) 14:06, 20. srpnja 2012. (CEST)
Rubalj/rublja
[uredi kôd]Po hrvatskom pravopisu, ruska, bjeloruska, pridnjestrovska i sovjetska valuta zove se rubalj.
Također, naziv rubalj je propisan i uputom u Narodnim novinama Uputa o upotrebi slovnih kratica i brojčanih oznaka za države i zemlje i novčane jedinice u platnom prometu s inozemstvom, Narodne novine br. 75 od 20.07.2007..
Na Wikipediji je situacija ovakva:
Ruski rubalj se preusmjerava na Ruska rublja (sic!) gdje se uredno svuda koristi izraz rubalj.
Na stranicama Rublja, Bjeloruska rublja i Pridnjestrovska rublja se pak koristi izraz rublja.
I što sad? Treba li poštivati pravopis i zakonske upute ili ne?
F karlo (razgovor) 12:10, 15. kolovoza 2012. (CEST)
Reli pitanje
[uredi kôd]Molim jezikoslovni savjet - koji je točan naziv za kategoriju:
- Finski reli vozači
- Finski vozači reli utrka
- ili nešto treće
Hvala unaprijed! Vedran12 (razgovor) 15:53, 6. rujna 2012. (CEST)
- HJP navodi "reli-vozač", znači prema tome bilo bi prvo ali s crticom. --Orijentolog (razgovor) 16:29, 6. rujna 2012. (CEST)
- Da, polusloženice se pišu sa spojnicom. Kategoriju treba preimenovati :-) --Roberta F. 23:45, 6. rujna 2012. (CEST)
- Bit će tu malo više posla nego samo kategorija, u svakom slučaju hvala svima! Vedran12 (razgovor) 01:04, 7. rujna 2012. (CEST)
- Reli-vozač vozi utrku Pariz ― Dakar. Kubura (razgovor) 19:05, 28. rujna 2012. (CEST)
- Bit će tu malo više posla nego samo kategorija, u svakom slučaju hvala svima! Vedran12 (razgovor) 01:04, 7. rujna 2012. (CEST)
- Da, polusloženice se pišu sa spojnicom. Kategoriju treba preimenovati :-) --Roberta F. 23:45, 6. rujna 2012. (CEST)
Dva pitanja:
[uredi kôd]--MAN_USK recider 22:29, 19. listopada 2012. (CEST)
- mil. i mlrd. (primjeri: [6])
- O jednačenju po zvučnosti imamo članak s više primjera - b prelazi u p ispred c, č, ć, f, h, k, s, š, t - klupski. --Roberta F. 22:45, 19. listopada 2012. (CEST)
- Moram reći da sam odgovor na oba pitanja već znao ali sam samo tražio, da tako kažem, službenu potvrdu. Onda moramo učiniti nešto sa: ovim, ovim iovim. Ima li potrebe da se bot upregne?
- Hvala Roberta, nadam se da ćeš se uključiti rješavanje ovog problema.--MAN_USK recider 23:49, 19. listopada 2012. (CEST)
Samostani
[uredi kôd]- I za istočnokršćanske samostane isto treba koristiti riječ samostan, a ne manastir. Manastir je grecizam. Zašto bi ga koristili kad imamo hrvatsku riječ? Znači samostani (ne manastiri) Krka, Krupa, Dragović, Gračanica, Visoki Dečani itd.
--August Dominus (razgovor) 18:50, 29. listopada 2012. (CET)
Množina imenice "vitez"
[uredi kôd](Prebačeno: Razgovor o kategoriji:Vitezi Nezavisne Države Hrvatske -- Bonč (razgovor) • Tagline: Budite odvažni! • 13:13, 22. svibnja 2013. (CEST) )
Ispravna množina imenice "vitez" u hrvatskom jeziku je "vitezi".— Prethodni nepotpisani komentar napisao je Neven Lovrić (razgovor • doprinosi)
- Svugdje se koristi naziv Vitezovi, ne Vitezi. Pa nismo u dječjem vrtiću.--Starčevićanac (razgovor) 12:29, 22. svibnja 2013. (CEST)
- Prije donošenja zaključaka pogledajte ovo [7].--Ma
Ga 13:00, 22. svibnja 2013. (CEST)
- Izvorna hrvatska množina imenice "vitez" je sadašnja kratka množina "vitezi". "Vitezovi" je došlo od istočnih štokavaca – od negdje ne tako daleko, daleko iza devet gora i još preko Drine. Čakavski se veli "vitezi", "brodi" i sl. -- Neven Lovrić (razgovor) 13:34, 22. svibnja 2013. (CEST)
- Napomenuo bih i slijedeće: jednina "parobrod"; množina "parobrodi". Kako onda jednina "brod" a množina "brodovi"? Kad smo već kod dječijih vrtića, u doba kad sam ja išao u dječiji vrtić, po Zagrebu su stajali dvojezični nadpisi, npr. Sesvete i Сесвете. -- Neven Lovrić (razgovor) 13:41, 22. svibnja 2013. (CEST)
- Izvorna hrvatska množina imenice "vitez" je sadašnja kratka množina "vitezi". "Vitezovi" je došlo od istočnih štokavaca – od negdje ne tako daleko, daleko iza devet gora i još preko Drine. Čakavski se veli "vitezi", "brodi" i sl. -- Neven Lovrić (razgovor) 13:34, 22. svibnja 2013. (CEST)
- Prije donošenja zaključaka pogledajte ovo [7].--Ma
Svaka čast čakavskom narječju, ali s obzirom da se u književnom hrvatskom jeziku govori "vitezovi", "brodovi" i sl., tako će se govoriti i ovdje.--Starčevićanac (razgovor) 15:17, 22. svibnja 2013. (CEST)
- Tako se to može reći i u štokavskom, kao što vidite i po poveznici koju je objavio Ma
Ga – obratite pozornost na "vȉtēz m (V -ēže, N mn vìtezovi/-i knjiš.)". Međutim, "vitezi" je izvorno hrvatski a "vitezovi" je – zapravo – tuđica. -- Neven Lovrić (razgovor) 15:33, 22. svibnja 2013. (CEST)
- Upiši u google "vitezi" i odmah će te preusmjeravat na vitezovi.--Starčevićanac (razgovor) 15:36, 22. svibnja 2013. (CEST)
- Google je tehnički odličan pretraživač koji koristi onakav rječniku koji im je netko prodao. U slučaju riječi "vitez", taj rječnik sadrži samo množinu "vitezovi". Inače, jeste li ikad tražili čistotekstne pozitive tajnopisnih smjesa lozinki napadom predslikom koristeći digitalni rječnik pa u tom slučaju saznali kako nije moguće naći cjelovit digitalni rječnik hrvatskog jezika za takav podhvat? -- Neven Lovrić (razgovor) 16:21, 22. svibnja 2013. (CEST)
- Podsjetio bih vas da Wikipedija nije forum. Ovdje možete postaviti pitanje, ili argumentirano odgovoriti. Rasprave tipa "moj je tata jači od tvog tate" ostavite za neko drugo mjesto van Wikipedije. -- Bonč (razgovor) • Tagline: Budite odvažni! • 16:07, 22. svibnja 2013. (CEST)
- Google je tehnički odličan pretraživač koji koristi onakav rječniku koji im je netko prodao. U slučaju riječi "vitez", taj rječnik sadrži samo množinu "vitezovi". Inače, jeste li ikad tražili čistotekstne pozitive tajnopisnih smjesa lozinki napadom predslikom koristeći digitalni rječnik pa u tom slučaju saznali kako nije moguće naći cjelovit digitalni rječnik hrvatskog jezika za takav podhvat? -- Neven Lovrić (razgovor) 16:21, 22. svibnja 2013. (CEST)
- Upiši u google "vitezi" i odmah će te preusmjeravat na vitezovi.--Starčevićanac (razgovor) 15:36, 22. svibnja 2013. (CEST)
Ispravno je oboje, ali jedno je uobičajeno, drugo je knjiški, dakle stilski obilježeno i prikladno za spominjanje u tekstu nekog članka u odgovarajućem kontekstu ali ne i kao ime kategorije. SpeedyGonsales 21:18, 22. svibnja 2013. (CEST)
Bolje reći, samo stilski. Ne mora biti samo u knjigama, nego i u živom govornom jeziku, u svim hrvatskim narječjima (pasi, podi (usp. Podi kod Dugopolja), lavi, tigri, orli, vuci). Kratka množina za jednosložne i dvosložne imenice stilski je obilježena, s tim da i dio njih ima kao standardnu kratku množinu (konji). Kubura (razgovor) 05:47, 23. svibnja 2013. (CEST)
Nedoumica
[uredi kôd]Može malo objašnjenje. Zanima me zašto je baseball->bejzbol, squash->skvoš, ali judo nije džudo niti je pizza pica?--n3k1ma1l (razgovor) 14:15, 14. listopada 2013. (CEST)
- To moraš pitati jezikoslovce kojima je to životni poziv.
--Ma
Ga 14:21, 14. listopada 2013. (CEST)
- Zanimalo me ima li neko pravilo ili uputa za hr.wikipedia:)--n3k1ma1l (razgovor) 14:49, 14. listopada 2013. (CEST)
- Na stranici Instituta za hrvatski jezik i jezikoslovlje možeš naći neke odgovore [8].--Ma
Ga 15:20, 14. listopada 2013. (CEST)
- Na stranici Instituta za hrvatski jezik i jezikoslovlje možeš naći neke odgovore [8].--Ma
- Zanimalo me ima li neko pravilo ili uputa za hr.wikipedia:)--n3k1ma1l (razgovor) 14:49, 14. listopada 2013. (CEST)
puce ili gumb s poveznicom
[uredi kôd]Tražim nepristrano i stručno mišljenje nekog kome je hrvatski jezik profesija. Uklonjena su moja dva ispravka - promijenio sam "postojati će" u "postojat će" i "puce" u "gumb". Napominjem da je riječ o tehničkom izrazu iz računarstva. Pisalo je "pritisnite puce da biste otišli na poveznicu", što sam promijenio u "pritisnite gumb da biste otišli na poveznicu". Je li u hrvatskom jeziku standardno "puce s poveznicom" ili "gumb s poveznicom"? Pogledao sam više od nekoliko web stranica koje smatram relevantnima i redom svuda stoji "gumb". Drazen os (razgovor) 13:01, 18. prosinca 2013. (CET)
- Iako je poznato da nisam nikakav jezični ekspert, dat ću svoj komentar. Naime, nikada mi nije bilo jasno korištenje riječi puce umjesto gumb ili tipka što je daleko korištenije, i prosječnom čitatelju ili suradniku daleko poznatije. --MAN_USK recider 13:21, 18. prosinca 2013. (CET)
Suradniku je već odgovoreno na njegovoj stranici za razgovor. Odgovor pronalazimo u savjetu Borka Barabana za časopis Jezik: "(...) Za predmet od kosti, metala, drveta i sl. koji služi zakopčavanju odjeće u rječnicima ćemo pronaći turcizam dugme, mađarizirani grecizam gumb, talijanizam botun i hrvatizam puce (putce). Za dugme, gumb i puce potvrde ćemo pronaći u Nazora, Krleže i drugih hrvatskih pisaca. Danas je najzapostavljenije hrvatsko puce. Puce ili putašce umanjenica je od riječi puto kojoj je korijen u glagolu peti, a znači sponu – što je osnovno značenje i dugmeta i gumba i puceta. U starijoj i novijoj hrvatskoj književnosti puce je uobičajena riječ. Ima dvojaku sklonidbu (N puce, G puca ili N puce, G puceta). E. Kumičić u Uroti zrinsko-frankopanskoj piše: «Nisu odtrgli zlatnih puceta», J. Leskovar u Propalim dvorima: «No ta sjajna pletenica bila se .... zaplela o puce, ....». U prvom hrvatskom rječniku F. Vrančića iz 1595. uz latinski nodus bilježi samo uzalj, ne navodeći ni gumb, ni puce, ni dugme. I. Belostenec u svom rječniku Gazophylacium iz 1740. navodi gumb i puce, dugmeta uopće nema. D. Parčić u Hrvatsko-talijanskom rječniku iz 1901. dosljedno upozorava na turcizme pa navodeći dugme, uz njega stavlja zvjezdicu kojom obilježava turcizme. Gumb bilježi kao mađarizam. Anić u Rječniku hrvatskoga jezika iz 2003. umjesto riječi gumb i puce upućuje na dugme. Dakle u tom je rječniku prednost dana turcizmu, a ne hrvatizmu. Nije jasno zašto prednost davati tuđim riječima i doprinositi rashrvaćivanju. I dugme i gumb mogu imati stilske vrijednosti, a pucetu treba vratiti prednost u književnom jeziku jer je jedina izvorna hrvatska riječ." Moji su argumenti iz znanstvenog jezikoslovnog časopisa Jezik i znanstvenog rada Milice Mihaljević (autorice i suautorice niza knjiga: Računalno nazivlje, Terminološki priručnik, Jezični savjetnik, Kako se na hrvatskome kaže WWW, višefunkcionalnost u hrvatskome jeziku, Jezik medija, Hrvatski terminološki priručnik, Jezični savjeti) koja za button preporučuje prijevod gumb, puce, sličica (programska) tipka. Sličan prijevod nudi i internetski Rječnik učestalih termina i fraza u GNU tekstovima. Ako je "jezik živ i da se vremenom mijenja", onda u uporabu ulaze i sasvim nove riječi, novotvorenice, s time da puce nije uopće nova riječ, već je stara, uobičajena i poprilično raširena. Navela sam strukovnu literaturu. Između tuđica i domaće riječi nedvojbeno bi izbor trebao biti domaća riječ, u ovom slučaju puce. Standardolozi pri normiranju uključuju i druga pitanja: čestotnost, prostornu raširenost, tvorbene mogućnosti, uključenost riječi/oblika u sustav. Izvorni govornici nerijetko griješe kad misle da jedino ono što oni govore treba podignuti na opću standardnu razinu. Po tom se načelu u ovom slučaju ne bi ni moglo normirati jer u priobalju dominira botun, na sjeveru gumb i dugme, u središnjici puce i dugme. Ako bi se primijenilo načelo prostora "nedirnutoga" inojezičnicama, pobijedilo bi puce. Normativne preporuke za hrvatski jezik u Hrvatskom jezičnom savjetniku, Eugenije Barić i skupine autora, Instituta za hrvatski jezik i jezikoslovlje, Pergamena, Školske novine, Zagreb, 1999. jesu:
- - domaći naziv ima prednost pred stranim
- -nazivi latinskoga i grčkoga podrijetla imaju prednost pred nazivima preuzetim iz engleskog, francuskog, njemačkog jezika
- -prošireniji naziv ima prednost pred manje proširenim
- -naziv koji je korisnicima (stručnjacima određene struke) prihvatljiviji ima prednost pred nazivom koji je manje prihvatljiv
- -naziv mora biti usklađen s (fonološkim, morfološkim, tvorbenim, sintaktičkim) sustavom hrvatskoga standardnog jezika
- -kraći naziv ima prednost pred duljim
- -naziv od kojega se lakše tvore tvorenice ima prednost pred onim od kojega se ne mogu tvoriti tvorenice
- -unutar istoga terminološkog sustava naziv ne smije imati više značenja
- -značenje naziva ne smije se bez valjana razloga mijenjati
- -naziv ima prednost ako odgovara pojmu kojemu je pridružen i odražava svoje mjesto u pojmovnome sustavu, a o tome može odlučiti predmetni stručnjak
Voditeljica projekta za Hrvatsko strukovno nazivlje projekt koordinacije (Struna) koji se provodi u Institutu za hrvatski jezik i jezikoslovlje upravo je Milica Mihaljević. Temeljna načela od kojih polaze stručnjaci Instituta za hrvatski jezik i jezikoslovlje pri osmišljavanju terminološkog rada jesu:
- - nazivlje je dio hrvatskoga standardnog jezika
- - u izgradnji nazivlja trebaju sudjelovati stručnjaci pojedinih struka i jezikoslovci
- - jezikoslovci trebaju sudjelovati u izgradnji naziv lja svih struka, a stručnjaci pojedinih struka u izgradnji nazivlja svoje struke
- - nazivlja različitih struka trebala bi biti međusobno usklađena
- - sinonimija u nazivlju nije poželjna i trebalo bi uspostaviti odnose među sinonimima (preporučeni naziv, dopušteni naziv, nedopušteni naziv, zastarjeli naziv, žargonski naziv)
- - da bi se mogao izraditi terminološki sustav, potrebno je sve navedene nazive definirati.
--Roberta F. 17:36, 18. prosinca 2013. (CET)
- Zar puce nije germanizam? I tko je uopće gospodin Baraban?--MAN_USK recider 22:30, 18. prosinca 2013. (CET)
Suradnica Roberta F mi jest odgovorila na moje pitanje, ali ovamo sam i došao zato što ne prihvaćam njezin odgovor. Zato sam zamolio nekog nepristranog i nekog kome je hrvatski jezik struka da odgovori na ovo pitanje. Znači, osporavam objašnjenje koje sam dobio kao razlog micanja mojih promjena i samim time želim nečije drugo mišljenje. Nadam se da će suradnica Roberta F prihvatiti moje pravo da osporim njezino objašnjenje kao što što ja prihvaćam njezino pravo da osporava moje. Osim toga, i sama suradnica je napisala nekoliko preporuka: "naziv koji je korisnicima (stručnjacima određene struke) prihvatljiviji ima prednost pred nazivom koji je manje prihvatljiv.", "prošireniji naziv ima prednost pred manje proširenim", "naziv mora biti usklađen s (fonološkim, morfološkim, tvorbenim, sintaktičkim) sustavom hrvatskoga standardnog jezika", "nazivlje je dio hrvatskoga standardnog jezika", "jezikoslovci trebaju sudjelovati u izgradnji nazivlja svih struka, a stručnjaci pojedinih struka u izgradnji nazivlja svoje struke". U svojoj raspravi sa suradnicom sam naveo nekoliko stranica koje sam našao u 30 sekundi pretrage na Google-u gdje korisnici i stručnjaci informatičke struke rabe pojam "gumb", što za "puce" nisam našao. Također, online informatički rječnik navodi pojam gumb, ali ne i puce ( http://www.megabajt.org/pretrazivanje/?q=gumb ). Molim za savjet kako možemo razriješiti ovu dilemu i koga možemo pozvati da "presudi" u ovom slučaju.Drazen os (razgovor) 10:05, 20. prosinca 2013. (CET)
- Evo, ja sam radio kao stručni prevoditelj sa eng. iz područja informatike, prirodnih znanosti i tehnike i mogu ti reći da se obično koristi GUMB, dugme manje. Puce se ne koristi. Također, ukoliko dalje želiš istražiti stvar, upućujem te na stranicu proz.com gdje imaš još stručnih prevoditelja i koje besplatno možeš pitati za savjet. --Imbehind (razgovor) 13:06, 20. prosinca 2013. (CET)
- Mislim da oboje nije optimalno. U tehničkome nazivlju češće je i bolje "dugme". "Puce" jest dobro, isto i "gumb", no češće se sreće dugme. Google nije neki pokazatelj, a u pogledu jezika niz je pitanja neiskristaliziran zbog same naravi jezika. U raznim funkcionalnim stilovima prevladavaju razna rješenja, no valja reći da trenutna situacija nije kriterij: u doba SFRJ u hrvatskom je često nametan "vijek" za stoljeće, pa svejedno nije uspio (slično je s forsiranjem "historije"); sada u jezikoslovlju i dalje rabe pojam lice (gramatička kategorija ili, hrvatski, slovnički prirok) za nešto što je i amaterima jasno da bi trebalo biti "osoba". Dakle- ne treba previše vjerovati ni stručnjacima, ali ni jezikoslovcima još zadojenima serbokroatizmom. Pa oni ni u vlastitoj kući nisu pomeli: ne može se naći obično oblikoslovlje umjesto morfologije ili skladoslovlje za sintaksu. Po meni, najbolje je dugme. Ako ne ono- onda puce. Gumb je prihvatljiv, ali tek na trećemu mjestu. Mir Harven (razgovor) 14:38, 20. prosinca 2013. (CET)
- Što se informatike tiče, Microsoftovi proizvodi su danas kod nas više-manje standard, pa je i Microsoftova lokalizacija više-manje standard. (Ma koliko se to mnogima ne sviđa!) Ja kada sam u nedoumici prilikom lokalizacije nekog softvera, pogledam na Microsoft Language Portal kako su to profesionalci riješili.
- I eto, na http://www.microsoft.com/language/en-us/Search.aspx?sString=button&langID=hr-hr "button" se prevodi kao "tipka" u nekoliko slučajeva kada je riječ o hardverskom elementu (npr. "tipka" - A movable piece on a device that is pressed to activate some function. ili "lijeva tipka miša" - The button on your pointing device that you use most often for clicking and double-clicking.). U svim ostalim slučajevima, "button" je "gumb", a nikada, baš nikada u 6188 navedenih primjera, nije "puce"
- F karlo (razgovor) 22:03, 30. prosinca 2013. (CET)
- Puce je zastarjelica, dugme regionalizam, gumb je standardna riječ radi li se o stvarčici na odjeći ili računalu. Postupak vikijevca "Drazen os" je ispravan. Puce je moglo biti računalni naziv te da postoji stručno tijelo zaduženo za jezičnu skrb s potrebnim ovlastima da ozakoni svoje neobvezujuće preporuke, možda bi i bilo. Jogenj (razgovor) 16:04, 31. prosinca 2013. (CET)
- Neki će ti smatrati da je dugme standard, gumb i botun (zaboravio si ga) regionalizmi, puce su smatrali za tuđu (bila je rugalica Bijelo dugme i Belo puce). A makneš se 10 km dalje, i vidiš da je puce, putac, pučić živa hrvatska riječ u uporabi, makar regionalizam. Kubura (razgovor) 05:56, 3. siječnja 2014. (CET)
- Da je puce živa hrvatska riječ u uporabi, nije sporno. Ali ovdje je riječ o "buttonu" u informatičkom smislu. Ima li netko primjer gdje se u nekom poznatom i raširenom kompjutorskom programu koristi riječ "puce"? Tvrtke kao što su Microsoft, Apple, Google, Adobe i slične, "button" uvijek prevode kao "gumb". U informatičkom smislu, "gumb" ili "tipka" je standard. Puce je na odjeći.— Prethodni nepotpisani komentar napisao je F karlo (razgovor • doprinosi) 14:27, 6. siječnja 2014.
- Neki će ti smatrati da je dugme standard, gumb i botun (zaboravio si ga) regionalizmi, puce su smatrali za tuđu (bila je rugalica Bijelo dugme i Belo puce). A makneš se 10 km dalje, i vidiš da je puce, putac, pučić živa hrvatska riječ u uporabi, makar regionalizam. Kubura (razgovor) 05:56, 3. siječnja 2014. (CET)
- Puce je zastarjelica, dugme regionalizam, gumb je standardna riječ radi li se o stvarčici na odjeći ili računalu. Postupak vikijevca "Drazen os" je ispravan. Puce je moglo biti računalni naziv te da postoji stručno tijelo zaduženo za jezičnu skrb s potrebnim ovlastima da ozakoni svoje neobvezujuće preporuke, možda bi i bilo. Jogenj (razgovor) 16:04, 31. prosinca 2013. (CET)
- Što se informatike tiče, Microsoftovi proizvodi su danas kod nas više-manje standard, pa je i Microsoftova lokalizacija više-manje standard. (Ma koliko se to mnogima ne sviđa!) Ja kada sam u nedoumici prilikom lokalizacije nekog softvera, pogledam na Microsoft Language Portal kako su to profesionalci riješili.
Aspiracija
[uredi kôd]Zna li netko kako se na hrvatskom kaže "aspirated consonant"? Aspiracija (?) je inačica tvorbe suglasnika, obično ploziva, pri kojoj nakon suglasnika slijedi kratak izdisaj bez zvuka, poput kratkog glasa "h". Uobičajena je recimo kod bezvučnih ploziva (p, k, t) u engleskome. Hvala! Miranche (razgovor) 07:37, 16. veljače 2014.
- Miranche, kaže se haknuti samoglasnik ili aspirirani konsonant. Pretpostavljam da pitaš zbog grčkog jezika u kojem postoji nekoliko takvih glasova, npr. theta ili haknuto (aspirirano) t, phi ili haknuto (aspirirano) p, khi ili haknuto (aspirirano) k (izvor). Glas h naziva se hak ili aspirata. Ovdje, ovdje i ovdje imaš nešto više o izgovoru. Srdačan pozdrav, Conquistador (razgovor) 11:32, 16. veljače 2014. (CET)
- Hvala, Conquistador, Vaša pretpostavka je točna ☺. Miranche (razgovor) 22:44, 16. veljače 2014. (CET)
Umjetnički klizači?
[uredi kôd]Kako se zovu sportaši koje se bave umjetničkim klizanjem? Umjetnički klizači? Klizači umjetnici? Treba mi za Kategorija:Umjetničko klizanje, da izdvojim životopise. --Argo Navis (razgovor) 23:18, 20. veljače 2014. (CET)
- Hrvatski športskomedicinski vjesnik, Vol.21 No.2 Prosinac 2006., je objavio članak http://hrcak.srce.hr/index.php?show=clanak&id_clanak_jezik=12697 u kojem piše "Incidencija EIB značajno je veća kod umjetničkih klizača od one u ukupnoj populaciji".
- Za mene, stručni časopis Kineziološkog fakulteta je relevantan izvor. F karlo (razgovor) 22:36, 4. ožujka 2014. (CET)
Ispravka Medija Wiki poruke
[uredi kôd]Nisam siguran koja je točno Medija Wiki poruka u pitanju, ali trebalo bi promijeniti konkretno poruku koja kaže “Datum zadnje promjene na ovoj stranici: $” u “Datum posljednje (ili najsvježije) promjene ...”, zato što je tako pravopisno ispravno. Nešto može biti prednje i zadnje, odnosno prvo i posljednje! --109.106.252.240 23:20, 4. ožujka 2014. (CET)
- Suradniče 109.106.252.240, pitanje nije postavljeno na prikladnu mjestu, ali unatoč tomu evo odgovora.
O razlici između posljednji, zadnji i stražnji može se poslušati ovdje. S tim u skladu valjalo bi ovu poruku promijeniti iz Datum zadnje promjene na ovoj stranici: $1 u Ova je stranica posljednji put promijenjena $1. (engl. This page was last modified $1.). Pitanje se moglo postaviti i ovdje.
Rado bih ti pomogao, ali morat ćeš sačekati nekoga s ovlastima da pročita tvoj prijedlog... i usput premjesti ovu prepisku na prikladno mjesto.
Srdačan pozdrav, Conquistador (razgovor) 00:15, 5. ožujka 2014. (CET)
Gornju je poruku suradnik postavio na krivom mjestu [9][10][11], pa ju prenosim ovdje, zajedno s odgovorom [12]. Kubura (razgovor) 06:34, 5. ožujka 2014. (CET)
Raja, u čemu je problem oko Bosanskog jezika? Svi su priznali Bosanski pa i vaši u statističkoj službi. Red je i da ovdje promijenimo članak... Imam samo dobre namjere. Mislim fakat da riješimo ovaj spor na Talk page, nije red da se s ovim zafrkajemo i glumimo nacionaliste itd. -- WikiLite91
- Naši u statističkoj službi nisu osobe koje se bave jezikom i pravopisom, već statistikom, što će reći da to što oni pišu o jeziku uopće nije mjerodavno. Vama bi preporučio da pogledate malo pravopis hrvatskog jezika prije nego krenete u "rješavanje" problema koji je pravopisno jasan.--Ma
Ga 07:44, 10. travnja 2014. (CEST)
- Taj problem ("bosanski" ili "bošnjački" jezik) je pravopisno jasan? U kom pravopisu to piše? GregorB (razgovor) 11:12, 10. travnja 2014. (CEST)
- Pitanje naravno nije pravopisno, nego terminološko. Ako postoji dvojba o nazivu, onda predlažem sljedeće mogućnosti: 1) u definiciji članka odmah napisati oba naziva, tj. bošnjački jezik ili bosanski jezik, ali u natuknici i ostatku članka rabiti jedan (prvi?) naziv ili 2) u natuknici i definiciji rabiti samo jedan naziv, ali u članku napisati posebno poglavlje Pitanje naziva držeći se NTG-a (neutralne točke gledišta). Postoje i druga rješenja. Bilo kako bilo, urednicima spornog članka savjetujem obveznu konzultaciju s postojećim izvorima (Hrvatska enciklopedija, Proleksis enciklopedija, Hrčak itd.). Enciklopedijski bi članci u svakom slučaju morali opisivati, a ne propisivati stvarnost. Od svakog urednika traži se kritičnost!
- P. S. Za one koji žele znati više! Leksikografski kutak na mrežnom mjestu LZMK-a.
Conquistador (razgovor) 13:43, 10. travnja 2014. (CEST)
- Pitanje naravno nije pravopisno, nego terminološko. Ako postoji dvojba o nazivu, onda predlažem sljedeće mogućnosti: 1) u definiciji članka odmah napisati oba naziva, tj. bošnjački jezik ili bosanski jezik, ali u natuknici i ostatku članka rabiti jedan (prvi?) naziv ili 2) u natuknici i definiciji rabiti samo jedan naziv, ali u članku napisati posebno poglavlje Pitanje naziva držeći se NTG-a (neutralne točke gledišta). Postoje i druga rješenja. Bilo kako bilo, urednicima spornog članka savjetujem obveznu konzultaciju s postojećim izvorima (Hrvatska enciklopedija, Proleksis enciklopedija, Hrčak itd.). Enciklopedijski bi članci u svakom slučaju morali opisivati, a ne propisivati stvarnost. Od svakog urednika traži se kritičnost!
- Da, naravno da pitanje nije pravopisno, već jezično odnosno terminološko - zato i pitam. Kad se već dijele preporuke, MaGi bih preporučio da savlada osnovne pojmove o jeziku prije nego što se suradniku krene obraćati svisoka. GregorB (razgovor) 15:46, 10. travnja 2014. (CEST)
- Kako si ti blago rečeno prepametan, jednostavno se gubiš u silnim raspravama koje vodiš, a konkretnog posla, po običaju, od tebe - nema. Vel'ka šteta i gubljenje silnog talenta.--Ma
Ga 21:54, 10. travnja 2014. (CEST)
- Uh, nadam se da ćeš mi oprostiti jer me ubija to što se obraćam svisoka, pa se nisam sjetio pogledati pravopis za koji me toliko ispituješ. Evo, nadam se da ti neće biti lijeno poćirit u Hrvatski pravopis Matice hrvatske, na stranici 239. Jedan naslov i jedna rečenica, kvragu, ne tražim valjda previše od tebe, ili to nadilazi tvoje govorničke mogućnosti?--Ma
Ga 22:27, 10. travnja 2014. (CEST)
- Kako si ti blago rečeno prepametan, jednostavno se gubiš u silnim raspravama koje vodiš, a konkretnog posla, po običaju, od tebe - nema. Vel'ka šteta i gubljenje silnog talenta.--Ma
- Da, naravno da pitanje nije pravopisno, već jezično odnosno terminološko - zato i pitam. Kad se već dijele preporuke, MaGi bih preporučio da savlada osnovne pojmove o jeziku prije nego što se suradniku krene obraćati svisoka. GregorB (razgovor) 15:46, 10. travnja 2014. (CEST)
- Po pravilima Wikipedije naslov članka bi trebao odražavati najčešće korišten (to jest, najviše uvriježen) termin kakav se za tu temu koristi u pouzdanim izvorima. Ako postoji više alternativnih termina kojeg podjednako koriste pouzdani izvori, jedan od njih se odabere za naziv članka dok se svi ostali onda moraju navesti u prvoj rečenici uvoda. I gotovo. Ovdje je (kao i uvijek na hrvatskoj Wikipediji) problem u nepoznavanju i nemogućnosti identificiranja "pouzdanih izvora". Kad smo kod toga, zgodno bi bilo spomenuti da druge enciklopedije, leksikoni i sl. čine tzv. tercijarne izvore (jer su sami po sebi tek kompilacije drugih izvora) i nemaju istu snagu argumenta kao sekundarni izvori (koji se po definiciji direktno i detaljno bave temom o kojoj naš članak govori). Ako je ovo samo pravopisni problem, onda treba navesti pravopisna rješenja sa citiranom bibliografijom. Ako je ovo terminološko-lingvistički problem onda treba navesti citate iz lingvističke literature koju su potpisali lingvisti. Timbouctou (razgovor) 15:56, 10. travnja 2014. (CEST)
- @Timbouctou, apsolutno se slažem s napisanim. Tko želi urediti sporne članke, neka se uhvati (sekundarne) literature... i mirna Bosna!
Conquistador (razgovor) 17:03, 10. travnja 2014. (CEST)
- @Timbouctou, apsolutno se slažem s napisanim. Tko želi urediti sporne članke, neka se uhvati (sekundarne) literature... i mirna Bosna!
Možda ste primijetili da imamo dvostruki problem: dva članka (Bošnjački jezik i Bosanski jezik) gdje bi možda trebalo naći bolje rješenje za nazive. Stvar nije sasvim jednostavna, pa bih molio suradnike koji se žele uključiti da komentiraju na Razgovor:Bošnjački jezik. GregorB (razgovor) 19:07, 10. travnja 2014. (CEST)
- Cijeli članak Bosanski jezik sastoji se od teško čitljivog eseja kojeg je kompilirao korisnik Mir Haven u listopadu 2005. Inline reference ne postoje, a od 6 vanjskih linkova (za koje nije objašnjeno kakve veze imaju s člankom) samo 3 su u funkciji, od kojih su dva novinski članci. U svom sadašnjem obliku (koji je uglavnom nepromijenjen ostao zadnjih 8 i pol godina) ne da se zaključiti da tema uopće zaslužuje izdvojen članak. Timbouctou (razgovor) 21:14, 10. travnja 2014. (CEST)
![Wikicitati](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/f/fa/Wikiquote-logo.svg/15px-Wikiquote-logo.svg.png)
Kad govornici hrvatskog jezika drže se tvorbenih pravila hrvatskog jezika i od imena Bošnjak tvore naziv jezika - bošnjački, onda ih se etiketira "nacionalistima".
A kad neki drugi žele nametnuti govornicima hrvatskog jezika ime jezika naroda Bošnjaka kako ga sami Bošnjaci zovu, a ne Hrvati, e, onda to "nije nacionalistički"? Ma dajte.
O ovome su pisali Dalibor Brozović Odnos hrvatskoga i bosanskoga odnosno bošnjačkoga jezika
"Svaki narod ujedno ima pravo da svoj jezik naziva kako hoće. Prema tome, Bošnjaci imaju pravo nazivati svoj jezik bosanskim ako im to iz bilo kakva razloga odgovara. Ali i mi imamo pravo da mi sami u svojoj društvenoj i znanstvenoj praksi ne prihvatimo takav naziv za objekt koji inače priznajemo. Govorimo li otvoreno, a nema smisla da lisičimo i okolišamo, prilično je jasno zašto Bošnjaci žele svoj jezik oblikovati i izgrađivati onako kako to njima odgovara po vlastitoj tradiciji i ukusu, što je njihovo nesumnjivo pravo, ali ako taj jezik nazovu ne bošnjačkim nego bosanskim, onda iz toga proizlazi da je to domaći, zemaljski jezik, a hrvatski i srpski da su uvozni i da bi bosanskohercegovački Hrvati i bosanskohercegovački Srbi zapravo trebali prihvatiti bošnjački jezik pod bosanskim imenom kao svoj i kao opći jezik za Bosnu i Hercegovinu. Ta je pretenzija savršeno jasna."
I Radoslav Katičić u tekstu "Srpski jezik nije štokavski" jasno objasnio: "bosanskome, koji radije zovem bošnjačkim jer to nije jezik svih ljudi u Bosni nego jezik muslimana Bošnjaka."
To što su u statističkoj službi napravili propust, pokazali neznanje ili odražavaju neke političke interese, to ne opravdava netočnost. Propust ili političko nametanje nije argument. Ignorantia non est argumentum. Neznanje nije argument.
I kralj Aleksandar Karađorđević zabranio je uporabu nacionalnih imena i bio je zakonodavno tijelo, pa? Hrvatski jezik i Hrvati su tu, a tlačitelj hrvatskog naroda nestao je kao da ga nikad nije ni bilo. Kubura (razgovor) 02:53, 22. svibnja 2014. (CEST)
Sport ili šport?
[uredi kôd]Kako bi se reklo sport ili šport, sportaš ili športaš? --Augustus Niva (razgovor) 21:09, 10. travnja 2014. (CEST)
- Po pravopisu je moguće oboje, mada je varijanta "sport" daleko popularnija među govornicima hrvatskog jezika. Timbouctou (razgovor) 21:16, 10. travnja 2014. (CEST)
- To i ja mislim i tako pišem ali kada je netko bio pitao, admini su mu rekli da je šport; ali recimo Sokac pise sportaš tako da ne znam.--Augustus Niva (razgovor) 21:25, 10. travnja 2014. (CEST)
- Ne znam koliko su admini pismeni ili mjerodavni ali znam da se jedine dnevne sportske novine u Hrvatskoj zovu Sportske novosti, a ne Športske novosti. Timbouctou (razgovor) 21:27, 10. travnja 2014. (CEST)
- A ministarstvo se zove Ministarstvo znanosti, obrazovanja i sporta.--Augustus Niva (razgovor) 21:32, 10. travnja 2014. (CEST)
- Jedan dovoljno pismeni admin zna da postoji i jedan nogometni klub iz Dubrovnika i još nebrojeno klubova sličnog imena. Moguće je da nisu dovoljno pismeni ili mjerodavni.--Ma
Ga 21:54, 10. travnja 2014. (CEST)
- Ne znam koliko su admini pismeni ili mjerodavni ali znam da se jedine dnevne sportske novine u Hrvatskoj zovu Sportske novosti, a ne Športske novosti. Timbouctou (razgovor) 21:27, 10. travnja 2014. (CEST)
- JA kad sam pisao jedan članak, napravio sam Podnaslov "Sport" no netko je ušao i ispravio na Šport. Tako da ja nemam pojma šta je pravilno osim da koristim oba pojma ovisi o čemu pišem--Éber Donn (razgovor) 22:05, 10. travnja 2014. (CEST)
- Ne postoji u upotrebi pravopis hrvatskog jezika koji zabranjuje "sport". To je sve što je potrebno reći na tu temu. Timbouctou (razgovor) 22:10, 10. travnja 2014. (CEST)
- Pretpostavljao sam ali sam i mislio da se što u međuvremenu promijenilo.--Éber Donn (razgovor) 22:16, 10. travnja 2014. (CEST)
- Niti postoji obrnuto, tako da je ovo zaista suvišna i nepotrebna priča.--Ma
Ga 22:27, 10. travnja 2014. (CEST)
- Nažalost ne postoji ni smjernica koja bi branila mijenjanje jednoga u drugo i obratno, nešto kao (citiram samog sebe):[13]
- Suradnici smiju ispravljati pravopis tako da bude u skladu s prihvaćenim, ali do daljnjega ne smiju jedan prihvaćeni oblik ispravljati u drugi osim ako to čine da bi pravopis unutar jednog članka bio dosljedan, u skladu s normom prema kojoj je većim dijelom napisan
- Za 15 minuta netko može doći i vratiti u "sport", itd. - sasvim nepotrebno. GregorB (razgovor) 22:54, 10. travnja 2014. (CEST)
- Iako ne poznajem nijednog Hrvata ili Hrvaticu koji dosljedno koristi "šport" dopuštam da takvi možda negdje postoje i da koriste taj termin. No iritantne su hiperkorekcije nekih korisnika, tj. kad se termini koji u stvarnosti imaju službeni naziv "sportski" na Wikipediji mijenjaju u "športski" umjesto da se ostavljaju u originalu. Npr. u članku Sportaši godine Sportskih novosti nazivi kategorija ne odgovaraju onima koji se službeno koriste i koji se doslovno graviraju na plakete koje se dijele dobitnicima nagrade. Timbouctou (razgovor) 23:02, 10. travnja 2014. (CEST)
- Da, '90-te smo shvatili da smo svi cijelo vrijeme govorili "krivo". (Standard mathematics has recently been rendered obsolete by the discovery that for years we have been writing the numeral five backward. -- Woody Allen.) Sportaši godine - zanimljiv problem. "Sportaš godine" je termin prije nego opis, pa ne bi trebao biti podložan pravopisnoj "prilagodbi". GregorB (razgovor) 23:20, 10. travnja 2014. (CEST)
- No iritantne su hiperkorekcije nekih korisnika, tj. kad se termini koji u stvarnosti imaju službeni naziv "sportski" na Wikipediji mijenjaju u "športski" umjesto da se ostavljaju u originalu. @Timbouctou, mislim da si uspio u malo riječi puno toga reći.
Conquistador (razgovor) 14:11, 11. travnja 2014. (CEST)
- Iako ne poznajem nijednog Hrvata ili Hrvaticu koji dosljedno koristi "šport" dopuštam da takvi možda negdje postoje i da koriste taj termin. No iritantne su hiperkorekcije nekih korisnika, tj. kad se termini koji u stvarnosti imaju službeni naziv "sportski" na Wikipediji mijenjaju u "športski" umjesto da se ostavljaju u originalu. Npr. u članku Sportaši godine Sportskih novosti nazivi kategorija ne odgovaraju onima koji se službeno koriste i koji se doslovno graviraju na plakete koje se dijele dobitnicima nagrade. Timbouctou (razgovor) 23:02, 10. travnja 2014. (CEST)
- Ne postoji u upotrebi pravopis hrvatskog jezika koji zabranjuje "sport". To je sve što je potrebno reći na tu temu. Timbouctou (razgovor) 22:10, 10. travnja 2014. (CEST)
- To i ja mislim i tako pišem ali kada je netko bio pitao, admini su mu rekli da je šport; ali recimo Sokac pise sportaš tako da ne znam.--Augustus Niva (razgovor) 21:25, 10. travnja 2014. (CEST)
- šport i športaš. naravno. ---Micro-macro (razgovor) 22:56, 10. travnja 2014. (CEST)
- N poznajem nijednog donekle obrazovanog Hrvata ili Hrvaticu koji dosljedno rabe "sport" dopuštam da takvi možda negdje postoje i da rabe taj izraz.--Kexek (razgovor) 23:27, 10. travnja 2014. (CEST)
- ako vas "dvojica" tako mislite, onda mora da je šport --Kasap iz Đakova 23:47, 10. travnja 2014. (CEST)
Rasprava je apsolutno nepotrebna ili – vjerojatno točnije napisano – nije potrebna u onoj mjeri u kojoj se želi prikazati. Dopušteno je pisati i sport i šport. Potpuno je neprihvatljivo ispravljati suradnike u člancima u bilo koju stranu (pod uvjetom da dosljedno rabe jednu od inačica). U onim slučajevima gdje je više-manje nužno rabiti jednu inačicu (wikipedijska kategorizacija!) stvar je dogovora što ćemo rabiti. Rasprava bi morala ići u tom smjeru, a ne skretati u nekakve radikalne (totalitarne?) stranputice. O ispravljanju izvornih imena (Športske novosti umjesto Sportske novosti, Športaš godine umjesto Sportaš godine itsl.) radije ne bih trošio riječi.
Da malo proširim perspektivu problema. Moram priznati da je prilično zanimljivo da se na hrvatskoj wikipediji uspjelo dosljedno prelomiti ovu dvojbu na jednu stranu, a u nekim drugim slučajevima, gdje je situacija (bila) prilično jednostavna (v. geografija/zemljopis), to se nije uspjelo. Hm, da mi je samo znati zašto? Conquistador (razgovor) 14:11, 11. travnja 2014. (CEST)
Dopuna. Smatram da bi konačno valjalo poraditi na pisanju toga što je zapravo Wikipedija, a što ona nikako ne bi smjela biti. U svjetlu pitanja sport/šport svi bi suradnici morali znati da Wikipedija nije rječnik i da Wikipedija nije jezični savjetnik. Conquistador (razgovor) 14:26, 11. travnja 2014. (CEST)
- Super. Sad samo treba obavijestiti Kuburu o ovoj nepotrebnoj raspravi. Timbouctou (razgovor) 15:16, 11. travnja 2014. (CEST)
- @Timbouctou, tu čast radije prepuštam nekom drugom jer sam u prethodnoj poruci spomenuo nešto što tuđe srce jednostavno ne bi moglo izdržati. A narušavati tuđe zdravlje nije mi u opisu posla. Conquistador (razgovor) 16:23, 11. travnja 2014. (CEST)
- @Conquistador je dobro napisao - standardizacija u imenima članaka i kategorija da (tu sam za šport čisto zato jer je takvo sadašnje stanje), ali silovanje jezika sa športske novosti ne. I ne bi smjeli u tekstu članka forsirati jedno, kao što nitko ne mijenja zemljopis u geografija. --Argo Navis (razgovor) 16:38, 11. travnja 2014. (CEST)
- @Timbouctou, tu čast radije prepuštam nekom drugom jer sam u prethodnoj poruci spomenuo nešto što tuđe srce jednostavno ne bi moglo izdržati. A narušavati tuđe zdravlje nije mi u opisu posla. Conquistador (razgovor) 16:23, 11. travnja 2014. (CEST)
- @Argo Navise, samo da napomenem da bi kategorije Sportske novosti, Sportaši godine Sportskih novosti, Akademski sportski klub, Sport (emisija HRT-a) itsl. mogle suvereno postojati (naravno ako zadovolje nužne kategorizacijske kriterije). Kako ćemo nazvati vršnu kategoriju i za koju ćemo se riječ opredijeliti, stvar je dogovora (i učestalosti u hrvatskom jezičnom korpusu). Iskreno bih volio da netko napravi sveobuhvatno istraživanje uporabe ovih riječi i da se konačno utvrdi koja riječ prevladava među govornicima hrvatskog jezika (tj. manje je obilježena). Sve ostalo je puko naklapanje. Geografija/zemljopis u usporedbi sa sport/šport neizmjerno je bezazlenije pitanje (hrvatska struka po pitanju svoje terminologije postojana je više od stotinu godina). No o tom potom. Conquistador (razgovor) 16:54, 11. travnja 2014. (CEST)
- To se uvijek na kraju svodi na vječnu dilemu deskriptivno/preskriptivno to jest trebamo li pisati "ispravno" bez obzira na praksu ili trebamo odražavati praksu bez obzira na "ispravnost". Po viđenom se ne bi dalo zsključiti da je praksa pretjerano bitna adminima, jer oni misle da jezik živi samo u pravopisima i vijeću za normu. Zato je bolje inzistirati na dosljednosti samo unutar pojedinog članka od slučaja do slučaja. Timbouctou (razgovor) 00:12, 12. travnja 2014. (CEST)
- @Argo Navise, samo da napomenem da bi kategorije Sportske novosti, Sportaši godine Sportskih novosti, Akademski sportski klub, Sport (emisija HRT-a) itsl. mogle suvereno postojati (naravno ako zadovolje nužne kategorizacijske kriterije). Kako ćemo nazvati vršnu kategoriju i za koju ćemo se riječ opredijeliti, stvar je dogovora (i učestalosti u hrvatskom jezičnom korpusu). Iskreno bih volio da netko napravi sveobuhvatno istraživanje uporabe ovih riječi i da se konačno utvrdi koja riječ prevladava među govornicima hrvatskog jezika (tj. manje je obilježena). Sve ostalo je puko naklapanje. Geografija/zemljopis u usporedbi sa sport/šport neizmjerno je bezazlenije pitanje (hrvatska struka po pitanju svoje terminologije postojana je više od stotinu godina). No o tom potom. Conquistador (razgovor) 16:54, 11. travnja 2014. (CEST)
- "Po viđenom se ne bi dalo zsključiti da je praksa pretjerano bitna adminima, jer oni misle da jezik živi samo u pravopisima i vijeću za normu." Timbouctou, jezik normiraju znanstvenici, a ne ulica ni odnarođeni (pseudo)intelektualci. To je višestoljetni proces. Svaki politički pritisak i "znanstveno pokriće" režimskih znanstvenika-poslušnika odlazi u nepovrat zajedno s propašću režima.
- Neznanje nije argument. Ignorantia non est argumentum.
- Zato argument "kako je u praksi" nije mjerodavan. U protivnom to bi značilo uvažavanje prakse iz grafita. Zemljopisno se i tu ta praksa razlikuje. Ilustrativan je primjer medija s državnom koncesijom koji zadnjih 5-10 godina napadno govore krivim naglascima u trenutcima kad bi trebali govoriti standardnim hrvatskim. Drugi primjer: točno je "pjesme Dina Dvornika", a ne "pjesme Dine Dvornika", što je pogrješka koja se provlači u medijskoj praksi.
- Drugo, i ta "jezična praksa širokih masa" često se mijenja. Do pojave interneta, ljudi su pravili jedne vrste pravopisnih pogrješaka, a pojavom interneta pojavilo se pisanje hrvatskog po engleskom pravopisu, pogrješke kakve su nekad bile nepoznate.
- O športu i zemljopisu hrvatski su ugledni jezikoslovci davno rekli svoje, imaš hrv. tradiciju i duge rasprave na hr.wiki. O "jezičnoj praksi narodnih masa" sjeti se jednog TV-kviza i novinara koji nije volio "šport". Za zemljopis smo dobili jasni dopis s fakulteta.[14] "Dakle, geografija nije "nadređena" zemljopisu već su pojmovi istoga "ranga". "
- "Sportske novosti" su osobno ime.
- Conquistadore, engleska wikipedija nije nikakav uzor za kojim se možemo povoditi. Sve ti kazuje ono masakriranje članaka na temama u svezi s hrvatskim jezikom, ignoriranje svih argumenata koje su rekli suradnici kojima je hrvatski materinski, koji žive hrvatski jezik, nasuprot (interesnoj?) skupini (za te interesne skupine nisu baš važila pravila ni smjernice) koja nema ne zna reći ni riječi hrvatskog a ide nam pametovati o hrvatskom. Usporedbe radi, kao da mi svaki dan jedemo komarču, a onda nam dođe netko sa strane koji nikad nije jeo komarču govoriti nam da bolje od nas zna kakva je okusa komarča. Kubura (razgovor) 04:18, 22. svibnja 2014. (CEST)
Pozdrav! Molim nekoga da uskladi Kategorija:Predlošci za sportske članke u izradi i Kategorija:Predlošci za športske članke u izradi. Hvala! --Ivi104 (razgovor) 00:48, 7. rujna 2017. (CEST)
- Usklađeno.--MaGa▀▄poruči mi 11:30, 9. rujna 2017. (CEST)
Japanski idol
[uredi kôd]Može li netko ispraviti hrvatsku gramatiku i jezik u mojem clanku „Japanski idol”? Ispričavam se ako postoje mnoge pogreške. --Moscow Connection (razgovor) 12:40, 23. travnja 2014. (CEST)
"Brzojavni stil"
[uredi kôd]Na primjer:
- Pero Perić (1921-2004), hrvatski političar.
Ovakvih uvoda koji započinju krnjom, brzojavnom rečenicom ima ogroman broj. Inače je karakterističan za tiskana enciklopedijska izdanja gdje je potrebno uštedjeti na prostoru, ali ovdje to nema smisla. Imamo li neki (polu)službeni stav o ovome: je li u redu ili je nepoželjno? Mišljenja? GregorB (razgovor) 01:35, 27. travnja 2014. (CEST)
- Preporučeni početak članka je zapravo:
- Pero Perić (Zagreb, 2. rujna 1921. - 21. kolovoza 2004.), bio je hrvatski političar, prvi predsjednik Hrvatske stranke ljubitelja đus-votke.
- Rođen je u radničkoj obitelji ...
- P.S. Samo molim te nemoj sad napravit 50.000 izmjena na ovu temu ;) --Argo Navis (razgovor) 22:59, 27. travnja 2014. (CEST)
- Joj ne, toliko lud pak nisam... :) Samo sam se pitao je li ovo neki "standard", ili ipak nešto što se u perspektivi ipak mijenja prema ljepšem stilu. GregorB (razgovor) 23:21, 27. travnja 2014. (CEST)
- Postoji uputa u Wikipedija:Stil#Zaglavlje. -- Bonč (razgovor) • Tagline: Wikipedija je slobodna enciklopedija koju svatko može uređivati. • 23:58, 27. travnja 2014. (CEST)
- @GregoreB, v. Wikipedija:Stil#Zaglavlje i WP:TČ. Usput, bilo bi dobro jednog dana dogovoriti stilske preporuke. Naravno, uzevši u obzir dosadašnju leksikografsku praksu, ali i postojeće internetske enciklopedije itd. Ovako i dalje glavinjamo. Da malo proširim(o) vidokrug, zamisli jednu jako, jako poznatu povijesnu osobu i kako bi izgledale pojedine enciklopedijske definicije o njoj. Svoje ću mišljenje o ovom pitanju još malo zadržati za sebe. ;) Conquistador (razgovor) 23:59, 27. travnja 2014. (CEST)
- OK, dakle, ipak postoji uputa o stilu. Osobno više volim kompletne rečenice, ali vidim i drugi potencijalni problem. Uputa kaže da je zaglavlje "prva rečenica", dok je u stvari zaglavlje prvi odlomak ili čak (za veće članke), više odlomaka (preciznije rečeno, sav uvodni tekst prije prvog naslova). Zadovoljiti se u uvodu s konstatacijom da je taj i taj "hrvatski političar", kao u primjeru, u redu je u mrvi, ali u ozbiljnijim člancima (pogotovo ranga IČ), zaglavlje bi trebalo dati kratki sažetak. Argo daje dobar primjer: idealno, taj sažetak bi trebao reći po čemu je Pero Perić značajan, odnosno različit od drugih hrvatskih političara (đus-votka, naravno...). Iznosim ovo više kao ideju, rekao bih da se radi o manje bitnom stilskom pitanju. GregorB (razgovor) 00:14, 28. travnja 2014. (CEST)
- @GregoreB, za početak – džus.
Pitanje je malo složenije jer dotiče leksikografske standarde, no sada nemam ni volje ni želje da bih to otvarao. Samo ću reći da u definiciji radije biram telegramski stil. Kad vidim
- Aristotel (Stagira u Traciji, 384. pr. Kr. – Halkida, 322. pr. Kr.), grčki filozof, znanstvenik i polihistor. ili
- Aristotel (Stagira u Traciji, 384. pr. Kr. – Halkida, 322. pr. Kr.) bio je grčki filozof, znanstvenik i polihistor.
- onda radije biram prvo. Ne samo da je ekonomičnije nego je i tečnije. Kod poznatih povijesnih ličnosti pogotovo. No nešto više o stilu radije drugom prilikom.
Conquistador (razgovor) 00:54, 28. travnja 2014. (CEST)
- @GregoreB, za početak – džus.
- "Ovakvih uvoda koji započinju krnjom, brzojavnom rečenicom ima ogroman broj. " Pa što?
- GregoreB, nemoj kritizirati kolege i prigovarati drugima kako su pisali, ako sam nikad nisi dosad napisao niti jedan članak [15].
- Što se tiče primjera Aristotela koji je naveo Conquistador, u enciklopedijskoj i udžbeničkoj praksi nalazimo i jedno i drugo.
- Baviti se ovim sada potpuno je nepotrebno. Tratimo ljudske i vremenske resurse na sporednu stvar. Glavni problem su nam nesređeni softverski prijevodi koje pojedinci masovno unose na hr.wiki te članci na hrvatskom koji su pisani engleskim pravopisom. Kubura (razgovor) 05:18, 4. svibnja 2014. (CEST)
- Zahvaljujem na "slobodi" u kojoj se smije hvaliti, ali se ne smije kritizirati (pa čak ni rangirati). Kakve veze ima jesam li napisao ijedan članak ili ne? Pa nisu članci žetoni kojima se kupuje pravo na kritiku. Ne znam zašto je to tako teško shvatiti: kad ljudi kritiziraju ili hvale, ili su u pravu ili nisu. Dakle, ako sam u pravu, onda sam u pravu i ako nisam napisao nijedan članak, a ako nisam u pravu, ne bi mi pomoglo ni 10 tisuća članaka.
- Naprosto, krnje rečenice mi se ne sviđaju, iako Conquistador daje vrlo dobar argument njima u prilog ("vrlo dobar" = "90 % sam razuvjeren"). I to je sve. GregorB (razgovor) 12:28, 4. svibnja 2014. (CEST)
- U redu za tvoj stav, poštujem to, nego ti hoću reći da ćeš bolje razumjeti uređivačku situaciju ako djeluješ iz pozicije autora članka, a ne kritizera koji stalno postrance nešto prigovara. Osim toga, ako si aktivan kao urednik članaka, koji je zbilja nešto dodao, i drugi će te suradnici više uvažavati.
- Nitko ne cijeni suradnika koji vječno kritizira, a nikad se ne upusti u rizik uređivanja članaka, da i sam može biti izložen kritici.
- Smiješ kritizirati, ali kamo te stalno kritiziranje vodi? U kritizerstvo. A onda upadaš u ometanje projekta, što ne smiješ.
- Evo ti slikovito: Lako je prigovarati drugima da sporo nose vreće od 100 kg, ljudi možda sporo i nose, ali tko će te uvažavati ako sam nisi nikad prenio vreću od 100 kg? 100 kg jest teški teret i nije lako biti brz s time.
- Ovako ako stekneš epitet cjepidlake, koji tjera mak na konac, dok pravi problem poput nesređenih softverskih prijevoda niti spominješ niti rješavaš, onda si radiš protiv sebe. Kubura (razgovor) 05:06, 11. svibnja 2014. (CEST)
- Pa nije da nisam nikad u životu napisao članak. "Osim toga, ako si aktivan kao urednik članaka, koji je zbilja nešto dodao, i drugi će te suradnici više uvažavati." - ovdje sam zbog enciklopedije, a ne da bi me netko uvažavao. (Ovo govorim da bi moji motivi bili jasniji.) Kritizerstvo je kritiziranje koje nema korisnu svrhu i ne nudi alternativu - za to mislim da me se teško može optužiti. GregorB (razgovor) 00:36, 12. svibnja 2014. (CEST)
- Možda i jesi napisao novi članak ili značajno nadopunio stari članak, ali ako si to napravio malo puta, onda dolazimo na ono da jedna lasta ne čini proljeće. O kritizerstvu (kritikantstvu): [16] "onaj koji je sklon kritici radi kritike, koji zlonamjerno kritizira, koji šteti destruktivnom kritikom; kritizer ". Je li te suradnici smatraju takvim, to ne ćeš uvijek naći izravno napisano u lice. Morat ćeš sâm procijeniti jesi li upao u pametovanje bez konkretna korisna rada i je li te suradnici (ne) zarezuju. Kubura (razgovor) 04:17, 18. svibnja 2014. (CEST)
- Zašto je bitno jesam li to napravio "malo puta" ili ne? Neki suradnici su na wiki dan za danom, a neki imaju 20 uređivanja godišnje. Treba li ovima drugima prigovarati zašto ne rade više, ako kao volonteri imaju slobodu surađivati koliko žele i kako žele, dokle god se drže pravila? Pa nisam na plaći ovdje, kao što nije nitko od nas. Općenito ne vidim svrhu tvog komentara. GregorB (razgovor) 12:48, 18. svibnja 2014. (CEST)
- Zajednica baš ne zarezuje padobrance. Kubura (razgovor) 02:21, 22. svibnja 2014. (CEST)
Taekwondo
[uredi kôd]Trebam jezični savjet na Razgovor o kategoriji:Taekwondo. --Argo Navis (razgovor) 22:56, 27. travnja 2014. (CEST)
Hrvatski pravopis
[uredi kôd]Moje pitanje ovako glasi:
- Pošto trenutno ne postoji nakakva zakonska odredba koja bi propisala kojim bi se pravopisom hrvatski jezik trebao pisati, stoga moje bi pitanje glasilo zašto se na Wikipediji ne dopušta pisanje na hrvatskom pravopisu morfoloških načela (takozvanom "korienskom")?
Koliko vidim na Wikipediji se suradnici strikno ne pridržavaju ni jednoga pravopisa, pišu razno, više manje kako im dođe ili kako su bili naučili ili ga znaju. Koliko je meni poznato ne postoji službeni pravopis u Republici Hrvatskoj, stoga bismo trebali dopustiti i pisanje na "korijenskom" pravopisu odnosno morfološkome. Jer povijesno gledano i danas; pravopis je goruća tema na kojoj se lome koplja, pak se ljude zna nazivati pogrdno na osnovi njihove privrženosti nekom načinu pisanja (neću - ne ću primjerice). Ja osobno mislim da je tolerancija odlika pravoga demokratskoga društva stoga mi nije jasno zašto bi se nekoga ukoravalo i ne bi mu se dopuštalo da piše i doprinosi ovoj Wikipediji na način na koji zna i umije.
U suvremenoj državi Hrvatskoj izdano je nekoliko desetaka raznih pravopisa a među njima i pretisak 'Hrvatskoga pravopisa' autora Cipre i Klaića, koji je pomalce drugačiji u svojoj osnovi od ovih drugih. Tako iskreno gledeći taj pravopis i taj način pisanje bi trebao biti dopušten, jer iako u manjini ima bitnih jezikoslovaca i znanstvenika koji se upravo služe tim pravopisom, te je on isto tako dio suvremenoga standardnoga hrvatskoga jezika. Molio bih unaprijed da nitko ovo ne shvati napadom ili da se nađe uvrijeđen. Zahvaljujem na razumijevanju. Znatiželjan čitatelj. — Prethodni nepotpisani komentar napisao je 95.178.206.99 (razgovor • doprinosi) 01:15, 13. svibnja 2014.
- Znatiželjni čitatelju, vjerujte mi da će kolege suradnici biti presretni ako se budete pri stvaranju wikipedijskog sadržaja držali pravopisa kojim ste napisali svoje pitanje. Očito i sami shvaćate kojim pravopisom valja pisati.
Svakako prije uređenja postojećeg sadržaja pročitajte što je, a što nije Wikipedija. Piše da demokracija NIJE...
Conquistador (razgovor) 03:32, 13. svibnja 2014. (CEST)
- Da dodam još koju riječ. Da, nema zakonske odredbe (kao ni u većini zemalja), ali to ne znači da se može pisati bilo kako (opet, kao u većini zemalja).
- Suradnici se u cjelini gledajući ne pridržavaju jednoga konkretnog pravopisa. To ne znači da se svatko ponaosob ne pridržava nekoga od danas aktualnih pravopisa (u granicama ljudskih mogućnosti, naravno :) ).
- Koliko mi je poznato, danas u Hrvatskoj nema niti jedne publikacije koja se služi korienskim pravopisom. Budući da je pravopis ponajprije pitanje konvencije, pitanje "zašto ne?" tako postaje pitanje "zašto da?", a na njega, rekao bih, nema dobrog odgovora. GregorB (razgovor) 18:29, 14. svibnja 2014. (CEST)
Neuniformirani naslovi članaka
[uredi kôd]Razgovor o kategoriji:Reprezentacije. Tamo možemo pričati. --Argo Navis (razgovor) 21:48, 20. svibnja 2014. (CEST)
Masakr ili pokolj?
[uredi kôd]Naslovi članaka su nam neujednačeni. Vidi Kategorija:Rat na Kosovu, Kategorija:Progoni i ratni zločini u ratu u BiH. --Argo Navis (razgovor) 22:47, 21. svibnja 2014. (CEST)
- @Argo Navis, može oboje. Ako ćemo ujednačivati natuknice, onda prednost dajem masakru. No postoji li razlog za ujednačivanje? Kategorija: masakri? U svakom slučaju nema sumnje da je motornom pilom počinjen isključivo masakr. Teksaški dakako.
Conquistador (razgovor) 23:30, 21. svibnja 2014. (CEST)
- Bolji je izraz "pokolj". Kubura (razgovor) 02:03, 22. svibnja 2014. (CEST)
- Prvo, jesu li to sinonimi ili ne? I ako nisu, koja je razlika? Referenca bi dobro došla. --Argo Navis (razgovor) 05:44, 22. svibnja 2014. (CEST)
- Nisu sinonimi. Hrvatski jezični portal http://hjp.znanje.hr/ definira pokolj kao "masovno ubijanje ljudi", a masakr kao "okrutno ubojstvo većeg broja ljudi".
- Razlika je u okrutno. Masovno strijeljanje ljudi je pokolj, ali nije masakr. Masovno ubijanje ljudi gore spomenutom motornom pilom je isto pokolj, ali je i masakr. BTW prema HJP, riječ masakr dolazi od latinske riječi za malj.
- Što se tiče pitanja je li bolji naziv pokolj ili masakr, odgovor je očigledan. Bolje je pokolj, jer svaki masakr je ujedno i pokolj, dok nije svaki pokolj ujedno i masakr.
- F karlo (razgovor) 00:35, 11. lipnja 2014. (CEST)
- Nisu sinonimi. Hrvatski jezični portal http://hjp.znanje.hr/ definira pokolj kao "masovno ubijanje ljudi", a masakr kao "okrutno ubojstvo većeg broja ljudi".
Talijanski/italijanski
[uredi kôd]Kad se država zove Italija, zašto se u hrvatskom jeziku narod zove Talijani, a jezik talijanski? Koja je osnova za uklanjanje ovog "i"? I zar ga onda ne bi bilo logično ukloniti i iz imena države (dosljednost)? I šta bi bilo kad bi se tako uklonilo prvo slovo iz imena bilo koje druge države/naroda/jezika? (Zamislite oblike Rvatska, Osna i (H)ercegovina, Rbija, Lovenija, Kvador, Sland itd.) Odavno me ovo zanima, a nisam imao priliku doći do hrvatskih stručnih izvora. -- KWiki (razgovor) 15:26, 5. lipnja 2014. (CEST)
- Pitanje je na krivom mjestu, postoje institucije koje se bave tim stvarima, a wikipedija nije jedna od njih. Postoje i institucije koje se bave pitanjima što bi bilo kad bi bilo, a wikipedija opet nije jedna od njih.
--Ma
Ga 18:20, 5. lipnja 2014. (CEST)
- KWiki, dobro, možda ne razumiješ hrvatski. Sličnost slavenskih jezika često zavara govornike, pa misle da isto vrijedi i u njihovu i u drugom promatranom slavenskom jeziku, pa onda misle da znaju taj drugi slavenski jezik. Kod hrvatskog jezika, radi se o drugom kanalu kojim je ime za narod i jezik (Talijan, talijanski) došlo u hrvatski, za razliku od srpskog jezika (Italijan, italijanski). Kubura (razgovor) 02:43, 6. lipnja 2014. (CEST)
- Nisam imao priliku doći do hrvatskih stručnih izvora. @KWiki, nadam se da uočavaš da te zapravo zanima – etimologija. S tim u vezi mogao si slobodno konzultirati npr. Skokov Etimologijski rječnik hrvatskoga ili srpskoga jezika. Traži se str. 736.! Ključna je riječ afereza. Budući da si napisao da te odavno zanima(ju) Talija i Talijanci, onda te s ovim uputnicama prepuštam da sâm uživaš u potrazi za detaljima.
Osnu, Rbiju, Loveniju, Kvador i Sland radije nemoj tražiti jer je život prekratak da bi ga potratio tek tako.
Conquistador (razgovor) 14:16, 6. lipnja 2014. (CEST)
- @Conquistador: Pročitao - hvala lijepa. Mislio sam da je ovo više vezano za pravopis nego za etimologiju (ali opet, etimologija ima prilične veze s pravopisom - u pravu si), pa se ne sjetih Skoka odmah (a još ga imam :)). OK, ali zar se u ovom slučaju ne radi o pogrešnoj primjeni afereze? Ako je ovo "i" nenaglašeno, za razliku od imena države, to ne znači da se tek tako može ukloniti, budući da se zadire u korijen riječi. Inače bi se isti postupak mogao primijeniti, npr, na riječi Amerikanac ili američki, gdje je prvo "A" nenaglašeno; ali njega niko ne dira - niko ne piše Merikanac ili merički. Razumijem aferezu kao stilski postupak u poeziji (ono, radi ritmičnosti ili metrike), ali ne baš i u ovim stručnim stvarima, da se tako izrazim. Svi jezici (ili standardi) u kojima je riječ za Italijane i njihov jezik izvedena iz naziva Italija zadržavaju "I" (logično) osim hrvatskog (ako ne griješim). Ne znam šta bi u Italiji rekli na ovo. :) Ali dobro, znam da je to 300-400 godina tako u govoru i jeziku i s te je strane logično što je tako i normirano, ali to ne znači da se čovjek ne može malo zapitati (iako kažu da je radoznalost ubila mačku :)). Hvala na ovom "razgovoru ugodnom naroda slovinskog" :) i svako ti dobro.
- @Kubura: Pošto već, manje-više, 22 godine imam priliku gledati HRT, prilično sam navikao uši i oči (mada ne i jezik) na hrvatski standard, a jezik kao jezik ionako je isti (znaš na šta mislim: nikome ovdje ne treba prevodilac, čemu je dokaz i ovaj razgovor). A usput, jezik mi je slučajno i struka, mada me posao natjerao da to s vremenom suzim samo na pravopis, pa se ostalo malo-pomalo zaboravlja, silom prilika. Ovo za drugi kanal je tačno, samo mi nije jasno kako je ime države došlo jednim, a ove 2 izvedenice od njega drugim kanalom (jedino ako ovo uopće nisu izvedenice - onda u redu). Kao što znaš, izvedenica se tvori od korijena riječi i afiksa; ovdje je korijen Italij-/italij-, a ne znam po kojoj se glasovnoj promjeni, pravilu ili u kojoj poziciji gubi početni korijenski samoglasnik (naravno, ne isključujem mogućnost da sam nešto zaboravio pošto već duže vrijeme ne ponavljam gradivo). Afereza nije pravilo već samo stručni termin za ovaj postupak. -- KWiki (razgovor) 03:10, 7. lipnja 2014. (CEST)
- Kao što rekoh, velika sličnost prevari.
- Korijen "Italij-" jest, ali prema talijanskoj riječi (Italiano, Italia), ali to nije kanal kojim je došlo ime u standardni hrvatski, osim za ime države. U hrvatskom je ime za narod i jezik prema riječi iz furlanskog. Ne mogu se sjetiti jesam li ovo pročitao u nekom (nedigitaliziranom) radu ili mi je rekao jezikoslovac. Za prvu ruku, evo ti furlanska wikica [17], ondje sasvim jasno vidiš korijen "talian". Furlanci su bliski suhozemni susjedi hrvatskom narodu. U 19. stoljeću a i ranije dosta je Furlanaca doselilo u hrvatske krajeve, bilo one primorske (pr. Istra), a bilo ih je i u kontinentskoj Hrvatskoj (Laška Ves u današnjem Zagrebu), bilo kao zemljoposjednici ili kao obrtnici, trgovci i poljodjelci .[18] "Srednjovjekovni izvori govore nam da je na početku Vlaške ulice postojalo naselje trgovaca porijeklom iz Italije, nazvano Vicus Latinorum (Selo Latinâ). Zagrebački kajkavci s vremenom su si to preveli kao Laška Ves".
- Imaš i ovo "Narodni život, a to je u XIX. st. uvijek bila važna stvar opisao je grof Franz Coronini-Cronberg u prilogu pod naslovom Zur Volkskunde des Küstenlandes, Volksleben in Görz und Gradiska (str.161-190). On je opazio dvije grane «latinske rase» – uz obalu žive Talijani slični Mlečićima, u unutrašnjosti se govori lisiacco blizak furlanskom. ".
- Nadam se da sam ti ovim pomogao. Kubura (razgovor) 05:02, 7. lipnja 2014. (CEST)
ie
[uredi kôd]Može li se pored "uobičajenoga" ije pisati ie? Ovo nije stvar morfološkoga ili fonetskoga pisanja, nego pisanja ie za dugi odraz jata. Tako se pisalo prije tako se još ponegdje piše i danas. Ne razumijem zašto bismo ovdje na Wikipediji usiljavali jedan način pisanja a progonili drugi. Njemačka Wiki tolerira pisanje 'ß' i 'ss', engleska tolerira razna pisanja 'colour' i 'color' na primjer. Zašto i hrvatska isto tako to ne bi imala? To ionako ne bi ništa kvarilo ili donosilo neku zbrku, a omogućilo bi onima koji naravno to žele da tako i pišu. 89.201.154.65 03:44, 10. srpnja 2014. (CEST)
- Poštovani suradniče, wikipedijsko pravilo o pravopisu kaže da u Wikipediji izričito nije dozvoljeno (...) liepo. S druge strane, sljedeći put argumentaciju potkrijepite nekim vjerodostojnim izvorom zašto smatrate da bi hrvatska wikipedija morala prihvatiti Vaš prijedlog. Možda onda shvatite zašto se na hrvatskoj wikipedija ne piše ie.
Svakako bacite oko na Hrvatski pravopis (evo i poveznice). Usput, njemačka i engleska pravopisna pravila irelevantna su za ovu jezičnu inačicu Wikipedije. Srdačan pozdrav, Conquistador (razgovor) 22:48, 10. srpnja 2014. (CEST)
- P. S. Budući da je stranica zaključana za neprijavljene suradnike, odgovor možete postaviti na moju stranicu za razgovor pa ću ga prenijeti ovamo. Usput molim administratore da otključaju ovu stranicu za sve suradnike. Ionako ih nema mnogo.
Conquistador (razgovor) 22:52, 10. srpnja 2014. (CEST)
- Naprotiv, imamo mnogo suradnika. Stranica je nekad bila otključana i dostupna svima, ali zaključali smo ju iz praktičnih razloga, jer su s pitanjima navirali nesuradnici, koji su ovu stranicu shvatili kao besplatnu zamjenu za jezični telefon. Pogledajte vrh ove stranice. Kubura (razgovor) 08:54, 11. srpnja 2014. (CEST)
- U stvari, baš sam pogledao na vrh stranice, i po onome što piše ni po čemu ne mogu zaključiti da ovo nije "jezični telefon". Ne tvrdim da bi se posjetitelji u potpunosti držali te upute, ali ne bi bilo loše napomenuti da bi se pitanja trebala ticati jezične prakse i pratećih nedoumica na wikipediji.
- Neovisno o tome, ne vidim ni neku veliku štetu od otključavanja - nitko nije prisiljen odgovarati na pitanja koja smatra irelevantnima. GregorB (razgovor) 19:06, 11. srpnja 2014. (CEST)
- ...ne bi bilo loše napomenuti da bi se pitanja trebala ticati jezične prakse i pratećih nedoumica na wikipediji. @Gregore, mislim da si ovo odlično zamijetio.
Nadam se da ne moram uputiti na točne riječi kojima je anonimni suradnik i postavio pitanje koje se tiče prakse na wikipediji.
Conquistador (razgovor) 20:37, 11. srpnja 2014. (CEST)
- ...ne bi bilo loše napomenuti da bi se pitanja trebala ticati jezične prakse i pratećih nedoumica na wikipediji. @Gregore, mislim da si ovo odlično zamijetio.
Banja Luko i ta tvoja sela
[uredi kôd]Trebao bih pomoc oko II. palatalizacije (sibilarizacije). K, g h ispred i se pretvara u č,ž,š kazu gramaticari osim ako nisu osobna imena. Dakle Luka je Luki. E sada ja mislio napisati clanak "Potres u Banjaluci" no nisam siguran vise sto je ispravno. Potres u Banja Luki nije sigurno a cini mi se da nije ni u Bana Luci. Kada bi se to okrenulo i napisalo "Banjalucki potres" (ne mislim tako napisati ali tek da vidim sto je ispravno), bi li to bilo ispravno jer sam cuo da neki kazu "Banjolucki" tj. da stanovnici ovog grada se zovu Banjolucani (cuo sam nekog hr. biskupa da tako izgovara) mada opet meni nekako logicki zvuci Banjalucani. Unaprijed hvala--El hombre (razgovor) 19:21, 24. srpnja 2014. (CEST)
- Prema ovome: [19], piše se "u Banjoj Luci". Što se tiče banjalučki i banjolučki, "banjalučki" dolazi od "Banjaluka", a "banjolučki" dolazi od "Banja Luka". U hrvatskom jeziku prednost se daje oblicima "Banja Luka", "u Banjoj Luci", "banjolučki", dok Srbi koriste isključivo "Banjaluka", "u Banjaluci", "banjalučki". F karlo (razgovor) 09:56, 3. kolovoza 2014. (CEST)
Prebačeno iz Savjeta tjedna
[uredi kôd]Pozdrav. Volio bih ukazati na prečestu pogrešku. Naime, u prvoj rečenici članka redovito stoji sljedeća konstrukcija:
<Subjekt> (godina, mjesto, druga imena...) je bio nešto i netko.
NE! „Je bio” ne može započeti rečenicu ni surečenicu. Osim toga, na pola je puta do opscenog.
Splićanin (razgovor) 02:21, 7. studenog 2014. (CET)
Komentar: Vidi Wikipedija:Stil#Zaglavlje i Wikipedija:Stil#Zaključak.
- Dopušteno je praktično sve, i bio je, i je bio, i hrvatska je športašica.
- Nakon enciklopedijske natuknice u knjižnim izdanjima ide zarez, koji je najčešće i podebljan.
- To znači, a prema WP:S, kako nakon zatvorene zagrade treba obvezno ići zarez, a to onda puno toga mijenja. Bilježim se s poštovanjem! -- Nesmir Kudilovič (razgovor) 3.30, 7. martinščaka (studenoga) 2014. (SEV)
- Konjugacija glagola biti po licima u perfektu uz glagol „raditi” za primjer: Ja sam radio, Ti si radio, On je radio, Mi smo radili, Vi ste radili, Oni su radili, a nikako Sam radio, Si radio, ..., Ste radili..., nego Radio sam, Radio si, Radio je...
- Ne znam mogu li ti uopće dočarati ovaj problem jer zahtijeva uši koje prepoznaju kakofoniju, odnosno istovremeni udarac u doboš, činelu i bas kad mozak zabilježi nešto poput: „Nestor Kiklopovič (Dvoboj, 21. siječnja 19xx. - ) je bio doprinositelj u polju...” Zagrade stvaraju znatnu pauzu, gotovo da razbijaju jednu rečenicu u dvije. Ne znam što je prihvatljivo/ćeno ni preporučljivo/čeno na Wikipediji, ali siguran sam (ali ne: sam siguran (!)) u neprihvatljivost takve konstrukcije u mom jeziku i papirnatim enciklopedijama napisanim istim. Čak i najobičnija sintagma, poput: Nesh Ti Kudljaj (Tirana, 1. veljače 20xx. - ), albanski hokejaš i šahist., ima prednost ispred već opisane pogreške. Štoviše, toliko je tanka ova crta razgraničenja između pravilnosti i pogreške da je nevidljiva, odakle nažalost i dolazi njena iritantna učestalost. Jesam li ti išta jasniji? Splićanin (razgovor) 03:53, 7. studenog 2014. (CET)
Kako je WP:S u kat. Ostala pravila, smjernice i upute Wikipedije, nije dosad bila striktno provođena. To znači, postoji puno članaka koji ne rabe zarez na odgovarajućem mjestu, stoga se ostavila mogućnost "je bila". Po meni ta mogućnost nije pogrješna, baš time što je uz uporabu zareza obvezno "bila je". -- Nesmir Kudilovič (razgovor) 4.13, 7. martinščaka (studenoga) 2014. (SEV)
- Uopće ne namjeravam gubiti se u zakonodavstvu, pogotovo ako nije strictly enforced kada bi trebalo biti. Možeš li učiniti razliku i uočiti grešku među sljedećim primjerima:
- Navratilova je bila svjetski broj 1 duže od bilo koje druge tenisačice.
- Martina Navratilova (Neko Češko Mesto, 23. ožujka 1903.), je bila svjetski broj 1 duže od bilo koje druge tenisačice.
- Navratilova je bila svjetski broj 1 duže od bilo koje druge tenisačice.
- Nije teško naučiti, nije teško napomenuti, a lako ruši kvalitetu jezika. Splićanin (razgovor) 04:20, 7. studenog 2014. (CET)
- Nije li onda bolje sukladno WP:S pisati:
- , hrvatski pjesnik.
- , hrvatski pjesnikinja.
- bez "je hrvatski pjesnik."
- bez "je bio hrvatski pjesnik."
- bez "bio je hrvatski pjesnik."
- bez "hrvatski je pjesnik."
- bez "bio je hrvatskim pjesnikom."
- Znači, samo sukladno WP:S. X. Y. (mjesto, nadnevak), hrvatski pjesnik.
- Eto, toliko od mene. -- Nesmir Kudilovič (razgovor) 4.33, 7. martinščaka (studenoga) 2014. (SEV)
Molba
[uredi kôd] Molim suradnike da ne nastavljaju ovu diskusiju. "Savjet tjedna" nije namijenjen za jezične savjete - za takve savjete već postoji odgovarajuće mjesto: Wikipedija:Kafić/Jezična pitanja. -- Bonč (razgovor) • Tagline: Wikipedija je slobodna enciklopedija koju svatko može uređivati. • 23:05, 7. studenog 2014. (CET)
Armenska i gruzijska imena
[uredi kôd]Kako je u hrvatskom pravopisu riješeno pisanje armenskih i gruzijskih imena? Koristi li se međunarodna (a to uglavnom znači engleska) ili fonetska transkripcija? (Ako je već nekad pitano, izvinjavam se.) -- KWiki (razgovor) 21:28, 27. svibnja 2015. (CEST)
Preslovljavanje. Hačaturjan, Ckitišvili, Čiburdanidze... Njihova slova odgovaraju hrvatskim glasovima, uz iznimke njihovih posebnosti za koje se nalaze posebna rješenja. Uostalom, neka njihova slova sliče na uglatu glagoljicu. Kubura (razgovor) 08:08, 28. svibnja 2015. (CEST)
Pravopis kojim se piše na Wikipediji???
[uredi kôd]Vidio sam da je suradnik Kubura otvorio nekoliko članaka u kojima je ime grada Kijev pisao na više načina, ali začudo nijedan od tih načina nije ispravan. Da bi bolje razumjeli o čemu se radi pogledajte sada službeno stajalište: Za imena iz grčkoga i ostalih jezika koji se ne služe latiničnim pismom, preporučujemo da se transkribiraju, odnosno da se njihov zapis prilagodi izgovoru u hrvatskome jeziku. Poštovani Kubura, premda znadem da je uzaludan ovaj moj savjet, bilo bi dobro se ostavite pravopisa prošlih vremena (Jugoslavije, ili nekih drugih tvorevina), mi sada imamo naš, Hrvatski pravopis (s velikim H). --141.136.133.99 13:54, 20. kolovoza 2015. (CEST)
Koji dio ti je sporan? Kako bi ti pisao Kijev? Ako netko pazi na hrvatski jezik, onda je to Kubura. Nije primjereno njega stavljati u kontekst s jugoslavenskim pravopisima, on bar pazi i njeguje hrvatsku kulturu i tradiciju. Dao je jako velik doprinos Wikipediji na hrvatskom jeziku, a tebe pozivam da također doprinosiš Wikipediji, pisanjem i uređivanjem članaka.--Fraxinus (razgovor) 15:21, 20. kolovoza 2015. (CEST)
- @Fraxius (molim one koji to mogu da prebace ovaj moj odgovor u kafić/jezična pitanja, tamo je zaključano pa ne mogu odgovoriti/sic!!!) Poštovani, evo ovdje (https://hr.wikipedia.org/wiki/Andrijivski_uzviz) možete naći pogrješke pisane u stilu kakvim se pisalo u Jugoslaviji, koji u današnjoj Hrvatskoj više nije u upotrjebi. Znam da su mnogi pojedinci vezani uz prošla vremena ali danas vrijede nova pravila. --141.136.149.139 09:32, 28. kolovoza 2015. (CEST)
- Ukrajinski je znatno teže presloviti. Slobodno napišite na SZR članka o Andrijivskom uzvizu gdje je pogrješno. Također možete i sami ispravno presloviti. Kubura (razgovor) 10:04, 28. kolovoza 2015. (CEST)
- Dok si pisao ove silne disertacije kojima nije cilj nadopunjavanje i ispravljanje pogrešaka (kojima smo svi podložni jer nismo strojevi), mogao si i sam ispraviti što treba ispraviti. Ovako ti je cilj (više nego) jasan, a ubuduće ga se kloni, molit ću lijepo.--MaGa▀▄poruči mi 10:11, 28. kolovoza 2015. (CEST)
Prijevod
[uredi kôd]Kako da prevedem ovu stranicu 2015 IAAF World Relays??? --Bijeli grab (razgovor) 09:47, 21. listopada 2015. (CEST)
- Kako? Kao i svi ostali, vrlim novim MW prevoditeljem.
(Preko lijevog ramena) pu-pu-pu daleko bilo!
- Ako je naslov u pitanju, rekao bih: "svjetske štafetne utrke 2015." (eventualno IAAF). • Bonč (razgovor) • Nekad su djevojke kuhale kao majke, a danas piju kao očevi. • 12:58, 21. listopada 2015. (CEST)
Pisanje stranih imena
[uredi kôd]Ima davno kako sam pisao o nekim povijesnim španjolskim osobama, ali su mi članci ostali u popisu praćenja. Vidjeh neke izmjene, pa me zanima trebamo li ih tako pisati, da znam za ubuduće? Posebno arapska imena? Blek Stena (razgovor) 20:50, 4. travnja 2016. (CEST)
- Ciao Blek,
evo pogledaj tu. Mozda bude od koristi za arapska imena (jedino Alah s jednim l). Sto se tice spanjolskih imena pisi ih kako to rade na spanjolskoj wiki. Pozz--El hombre (razgovor) 22:30, 4. travnja 2016. (CEST)- E, Super! Više mi je to i trebalo zbog arapskih imena, jer susrećem ih kad pišem članke o povijesti Gruzije. Hvaala! Blek Stena (razgovor) 05:56, 5. travnja 2016. (CEST)
Ja sam napisao taj članak prekjuče, ali on bio označen kao trebajući ispravak. Ja sam nešto ispravio, mogao bi netko provjeriti?
I wrote this article two days ago, but it was marked as needing correction. I have corrected something, could someone check it? Żyrafał (razgovor) 20:36, 8. srpnja 2016. (CEST)
- Izrađeno/Done. Żyrafał (razgovor) 12:24, 9. srpnja 2016. (CEST)
Wikipedija - veliko ili malo slovo
[uredi kôd]Vidim da netko piše ovako, a netko onako - postoji li kakav dogovor oko toga? --Bernarda Lusch (razgovor) 13:38, 31. kolovoza 2016. (CEST)
Vulkan ima sinonime na hrvatskom jeziku?
[uredi kôd]U SSKJ-u (Slovar slovenskega knjižnega jezika) vulkan je i ognjenik. Mađarski vulkán ima sinonim tűzhányó (koji baca vatru/oganj; tűz=vatra, hányni=bacati). Hrvatski jezik ima sinonim(e) za vulkan? Dončec (razgovor) 16:29, 23. studenog 2016. (CET)
- Ne (bar koliko je meni poznato).--MaGa▀▄poruči mi 17:56, 23. studenog 2016. (CET)
- U širokoj uporabi je "vulkan". Stariji hrvatski poznaje izraze poput "ognjometa", "vatromet" i "sopke", kako ga naziva Klaić u jednoj zemljopisnoj knjizi, no ote su riječi poznate samo vrlo uskom krugu ljudi. Kubura (razgovor) 18:51, 11. rujna 2017. (CEST)
Pozorište vs Kazalište
[uredi kôd]Znam da je usaglašeno da se kod nogometnih klubova zadržavaju originalna imena, tj. da se skraćenice ispred naziva kluba ne mijenjaju (u Hrvatskoj i Sloveniji NK, u Srbiji, Crnoj Gori i Makedoniji FK, u BiH NK i FK, u inozemstvu najčešće FC...). Isto važi i za sama imena klubova (npr Crvena zvezda umjesto Crvena zvijezda). Moje pitanje u ovom slučaju se odnosi na imena kazališta u Srbiji koja u svom zvaničnom imenu sadrže riječ "pozorište" (Beogradsko dramsko pozorište, Jugoslovensko dramsko pozorište, Srpsko narodno pozorište, Narodno pozorište, Pozorište na Terazijama, Malo pozorište Duško Radović). Da li je ispravno što neki suradnici pošto-poto prijevode zvanične nazive ovih kazališnih kuća ili bi ipak bilo poželjno (pošto je riječ o zvaničnim imenima ustanova) da se ipak zadrže originalni nazivi. Ovdje bih eventualno izuzeo kazališta kao što su "Narodno pozorište Toša Jovanović" i "Pozorište Boško Buha" jer su im zvanična imena (samo) "Toša Jovanović" i "Boško Buha". --Pera detlic (razgovor) 09:03, 12. rujna 2017. (CEST)
- Netko, nešto? --Pera detlic (razgovor) 10:54, 13. rujna 2017. (CEST)
Možda sam u krivu, ali čini mi se da bi ipak bilo pametno koristiti izraz "kazalište" u ovom slučaju, a za izvorni naziv institucije napraviti preusmjeravanje. Srpski se jezik smatra stranim te se tako prevode i nazivi institucija. Primjerice, Muzej povijesti umjetnosti u Beču; do naslova u zagradi stoji izvorni, njemački naziv muzeja. Nekako bi mi zvučalo čudno da neki članak nazovemo "Kazalište Srpsko narodno pozorište", ali to je samo moje mišljenje. Možda bi @Nesmir mogao znati više (i bolje). --Pajo Pajimir 11:39, 13. rujna 2017. (CEST)
- Imaš i ovakve primjere: Massachusetts Institute of Technology ili baš vezano za kazališta: Marijinski teatr i Mestno gledališče ljubljansko --Pera detlic (razgovor) 12:45, 13. rujna 2017. (CEST)
(od lijeve margine)
Citirao bih iz djela Pravopisni priručnik (2004., str. 124./125.), prirediteljice Ljiljane Jojić, glavne suurednice Hrvatskoga enciklopedijskog rječnika te glavne urednice Velikoga rječnika hrvatskoga standardnog jezika. Naime, Ljiljana je Jojić metodički lijepo razradila kako prepoznati vlastito ime u § 273., pod c. navodi:
![Wikicitati](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/f/fa/Wikiquote-logo.svg/15px-Wikiquote-logo.svg.png)
Popis onoga što se drži vlastitim imenom nije stvar konačnosti, već tumačenja postojećih vlastitih imena.
Općepoznato je da se na vlastita imena iz stranih jezika primjenjuju metode transkripcije i transliteracije, pri čemu treba imati na umu sljedeće:
![Wikicitati](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/f/fa/Wikiquote-logo.svg/15px-Wikiquote-logo.svg.png)
Općepoznato je navođenje u izvorniku antroponima, toponima, arheoloških lokaliteta, izvorno pisanje naziva stranih dnevnika, listova, časopisa i zbornika.[2] Naravno, s tim u svezi i sustavi »posredne transkripcije«[3] (neprava, nepotpuna i nesustavna transliteracija imena pisanih nelatiničkim pismima). Transliteracija srpske azbuke, potpuna je, slovo za slovo.[2][4]
Da je Hazarski rečnik objavljen u hrvatskom prijevodu kao Hazarski rječnik, moglo bi se govoriti o eventualnom navođenju takva naslova. No, s obzirom na činjenicu da takva prijevoda nema, te s obzirom na činjenicu da se naslovi djela ne prevode, a i s obzirom na činjenicu da je pod izvornim nazivom postao poznat među govornicima hrvatskoga jezika, nema ikakva smisla prevoditi nazive književnoumjetničkih (i bilo kojih drugih umjetničkih) radova, djela i sl.
S druge strane imamo Jugoslovenski institut za novinarstvo, kao ustanovu koju su ustanovili Savez novinara Jugoslavije i Jugoslavenska radio-televizija, pri čemu su i prvonavedni savez i drugonavedena radio-televizija institucije savezne razine, pa je i JIN vjerojatno savezni. Tada bi se, u slučaju svih ispunjenih uvjeta, pisalo Jugoslavenski institut za novinarstvo, bez obzira na možebitno samo jedan naziv koji bi bio upisan u sudski registar. Jugoslavenski bibliografski institut iako osnovan 25. svibnja 1948. kao republički institut NR Srbije, postao je savezna institucija FNRJ 1949. godine. Ukoliko se u članku ne misli obrađivati i suvremeno stanje JUBIN-a, onda bi članak ostao pod dugovječnijim nazivom. Ukoliko se želi obradba i suvremenoga stanja, štoviše vjerojatnoga pravnog nasljednika, tada je naslov Jugoslovenski bibliografsko-informacijski institut.
Gledano enciklopedijsko-leksikografski:
Izvor: Priručnik Leksikografskog zavoda FNRJ, s Predgovorom Leksikografskoga zavoda FNRJ od svibnja 1952., Zagreb, 1952., str. 50. (NSK)
Citat sa str. 50.:
Zemljopisni nazivi pišu se redovito u originalnom obliku. Na pr. Ancona, a ne Jakin. Jedino nazivi, koji se kod nas upotrebljavaju isključivo u srp.-hrv. obliku, pišu se u tom obliku. Na pr. Francuska, Beč i sl. d) Kulturne i naučne ustanove i društva. Za ove pojmove uzima se kao predmetna oznaka naziv sjedišta, kojemu se dodaje u okruglim zagradama naziv ustanove ili društva. Na pr. Beograd (Narodno pozorište) (Isp. primj. 8, 48.) Jedino kod vrlo poznatih ustanova, kod kojih ne bi moglo doći do zabune, uzima se sam naziv ustanove kao predmetna oznaka. Na pr. Matica srpska, Matica hrvatska, Jugoslavenska akademija. (Isp. primj. 13.) e) Stanovite konkretne pojmove, važne za naš privredni život. Na pr. buhač, ugljen, boksit, vino, maslina i sl. (Isp. primj. 19.) f) Bolesti, koje ne dolaze zasebno kao podskupine u stručnom rasporedu. Na pr. rak. (Isp. primj. 26.) g) Nazive časopisa, kalendara i novina. Takvim se predmetnim oznakama prema potrebi dodaje u okruglim zagradama oznaka (Časopis), (Kalendar) ili sl. (Isp. primj. 21.) h) Osobito važne povijesne, društvene i političke događaje. Na pr. (…) |
Naslovi koji ne slijede pravopisnu praksu su: Hazarski rječnik, Vrijeme smrti, Željeznice Srbije, Srpsko narodno kazalište, Subotičko-horgoška pješčara, Titelski brijeg, Izložbeni prostor Časničkog doma u Nišu, Jugoslavensko dramsko kazalište, Narodno kazalište »Toša Jovanović«, Mađarsko narodno kazalište u Subotici, Malo kazalište »Duško Radović«, Jugoslavensko dramsko kazalište (osn. 3. travnja 1948.; nije savezna institucija, niti međurepubličko-međupokrajinska), Narodno kazalište Sombor, i sl., Srpska akademija znanosti i umjetnosti također.
Naftna industrija Srbije ne treba biti kroatizirana po principu Hrvatska nafta d. d. u Srpska nafta d. d., Naftagas (Novi Sad). Jugoduvan (SOUR; Niš).
Jugoslovensko rečno brodarstvo treba biti pod tim naslovom (Jugoslovensko rečno brodarstvo), jer se do tog naslova dolazi temeljem posredne transkripcije. Osnovana je kao srpsko poduzeće. Ukoliko bi bila riječ o saveznoj instituciji bivše SFRJ, onda treba navoditi prema aktu kojim je radna organizacija osnovana. Takav bi akt morao biti objavljen u saveznom službenom listu. Općenito, u što višoj razini objavljenoga akta, primjerice u Ustavu FNRJ spomenuti su narodni odbori kotareva i kotarski sudovi, te je hrvatski izvornik Ustava FNRJ iznad zakona Narodne Republike Bosne i Hercegovine, gdje se možda isključivo spominje srez. Nije da se zalažem za isključivo nazivlje koje se rabilo u kakvim službenim izvorima, nego objašnjavam zašto srez ne može doći kao prvi (nekima i jedini) naziv točno određenoga kotara u člancima. Naravno da ne dolazi u obzir da bi se po službenim dokumentima utvrđivalo i normiralo upotrebu općih imenica, kao što je to imenica kotar.
Ili advokatske komore, kao mogući enciklopedijski članci. U SRH je do stupanja na snagu Zakona o odvjetništvu i službi pravne pomoći (»Narodne novine«, broj 53/72.) vrijedio isključivo savezni zakon koji je definirao advokaturu. Hrvatska odvjetnička komora može se tako nazivati, no Savez advokatskih komora Jugoslavije ne bi trebao mijenjati svoj naziv, jer je pod isključivo tim nazivom bio do 30. lipnja 1971., a vjerojatno i poslije. To znači da treba gledati i koji je naziv bio dulje u upotrebi, je li opravdano u istom članku opisivati instituciju koja je djelovala na saveznoj razini SFRJ do 1991., a poslije nastavila djelovati u SRJ pod istim nazivom (ili samo pod isključivo jednim od naziva), i sl. Po mom sudu, Orden slobode ima temeljno značenje, a drugo je Orden slobode (SRJ).
Svaki muzej u Ujedinjenome Kraljevstvu može se smatrati i britanskim muzejom, stoga je British Museum imenovan u izvorniku, jer je tako poznatiji i u hrvatskim izvorima. Stop the war in Croatia, Kratka osnova horvatsko-slavenskoga pravopisaňa, Novine Horvatzke.
O samoj riječi pozorište. Pozorište, pozorištni, pozorišni zapisane su riječi u hrvatskim rječnicima. Možda nije dio općega hrvatskoga kazališnoga nazivlja, no nisu nepoznati nazivi: pozorišna igra, pozorišna igra za djecu, pozorišna priča, pozorišna prikaza, pozorišna ratna igra, pozorišna uredba, pozorišne daske, pozorišni komad, pozorišni meštar, pozorišni nadzornik, pozorišno urešenje, pokretno pozorište (putujuće pozorište).
Nije dobro tvrditi da su septembar (Oktobarska revolucija), Evropa, univerzitet, Venecuela riječi iz srpskoga jezika. To su također i riječi hrvatskoga jezika, dijelom stranoga podrijetla, no nisu standardne i samo iz tog razloga ih se mijenja drugim, standardnim (ili standardnijim) riječima. Slično, griješka, nije pogrješno napisano, niti je riječ o nehrvatskome izrazu, bio je u pravopisno preporučenoj upotrebi neko vrijeme najmanje do 1921. godine. Zato se i službeno pravilo br. 1. naziva wikipedija: Pravopis.
Nema smisla prevoditi naslove ustanova, galerijskih prostora, kao npr. Izložbeni prostor Časničkog doma u Nišu. U samom tekstu može se dati potpuni kroatizirani oblik, no samo ukoliko se takav oblik negdje zaista i rabi. U slučaju časničkoga doma u Nišu, nekako sumnjam da se igdje, ikad rabi taj i takav (časnički) naziv. Naziv je samo i isključivo Izložbeni prostor Oficirskog doma u Nišu. Isto bih rekao i za sveučilišta, Univerzitet u Beogradu ne može biti pod naslovom Sveučilište u Beogradu, i to ne radi službenosti naziva, već zbog: (1) upotrebe (i to ne samo u zadnjih 27 godina), a u svezi s učestalošću, (2) činjenice da univerzitet nije nepoznata riječ niti nehrvatska, nego je riječ stranoga podrijetla, ali i prilagođenica i usvojenica. Pozorište, iako je riječ tipičnija u srpskoj literaturi ili određenije u srpskome književnom jeziku, nije nepoznata u hrvatskoj literaturi. Bartol Kašić tvorac je riječi pozorište prema spectaculum i riječi knjižnica prema bibliotheca.[5] Upotreba riječi pozorište proširila se u 18. stoljeću (Kavanjin), Stulijevo Rjecsoslòxje slovinsko-italiansko-latinsko. Antun Gustav Matoš kad spominje Branino pozorište vjerojatno nije očekivao da bi ikad ikom palo na pamet prevoditi naziv u »Branino kazalište«. Brana Cvetković (1874. — 1942.), svestrani kazališni radnik, vodio je vlastito vodviljsko satirično kazalište (»Branino pozorište«) u Beogradu. Sterijino pozorje ne treba postati Sterijino glumište (ili kako već).
Pozorište navode:
- Milan Žepić, Latinsko-hrvatskosrpski rječnik = Lexicon latino-croaticoserbicum, Peto izdanje, Školska knjiga, Zagreb, 1967., (COBISS.SR), str. 366., kazalište, gledalište, pozorište;
- Ivan Bekavac Basić (redaktor), Jozo Marević, Franjo Međeral, Latinsko—hrvatski i hrvatsko—latinski školski rječnik : s priručnom gramatikom, II. izd., Školska knjiga, Zagreb, 1991., ISBN 86-03-00527-3 (40703/2), str. 239.
- Hrvatska enciklopedija, Mrežno izdanje, Leksikografski zavod Miroslav Krleža, Zagreb, 2017., ISBN 978-953-268-038-6
- Upit pozorište, pronađeno natuknica: 32
- Upit pozorišni, pronađeno natuknica: 3
- Upit pozorišna, pronađeno natuknica: 1
- Upit pozorištem, pronađeno natuknica: 1
- Slikovito u članku Hrvatsko narodno kazalište u Osijeku
- Eugenija Barić, Lana Hudeček, Nebojša Koharović, Mijo Lončarić, Marko Lukenda, Mile Mamić, Milica Mihaljević, Ljiljana Šarić, Vanja Švaćko, Luka Vukojević, Vesna Zečević, Mateo Žagar, u redakciji izvršnoga uredništva Lane Hudeček, Milice Mihaljević i Luke Vukojevića, Hrvatski jezični savjetnik, s recenzijama Ive Pranjkovića, Josipa Silića i Stjepka Težaka, Institut za hrvatski jezik i jezikoslovlje, Pergamena, Školske novine, Zagreb, 1999., ISBN 953-6637-03-0, str. 1125. ima pozorišni → kazališni i pozorište → kazalište, bez ikakvih dodatnih oznaka.
Ima li sveučilište svoje ime, svoj naziv? Piše li se ćiriličnim pismom? Onda, lijepo treba načiniti »posrednu transkripciju« (neprava, nepotpuna i nesustavna transliteracija), a to znači da ne dolazi u obzir Sveučilište u Beogradu. Vlastita imena napisana bošnjačkim jezikom isto se tako transliterira ukoliko postoji omjer slovo za slovo, odnosno transkribira. Ne dolazi u obzir ni Sveučilište u Sarajevu, ukoliko na tom sveučilištu nije statutom utvrđen naziv Sveučilište u Sarajevu. Bošnjački jezik ima i ćirilično pismo u standardu. Govornici hrvatskoga jezika izgradili su posebni odnos prema jezicima pisanim ćiriličnim pismom, te stoga imamo Boljšoj teatr. Taj posebni odnos ide do te mjere da se njihova imena prenose u hrvatski jezik posebnom posrednom transkripcijom, koja djelomično ozvukovljuje njihova imena hrvatskim glasovima, ali ne u potpunosti, već zadržavamo djelomično kako i oni izgovaraju, npr. Petar Iljič Čajkovski, zapravo bi vjerojatno trebalo Pjotr Iljič Čajkovski.
Železnice Srbije ne mogu biti Željeznice Srbije, željeznice Srbije mogu biti opći pojam za željezničku mrežu na teritoriju Republike Srbije, te se riječ železnice odnosi na dio naziva tog poduzeća. Glede vojnih jedinica, koje nisu samostalne ustanove, iako samostalnost nije uvjet postojanja ustanove, trebalo bi predvidjeti posebne okolnosti, te omogućiti prevođenje na hrvatsko vojno nazivlje. Ne samo u slučaju pješadijskih jedinica, nego općenito svih jedinica ispod razine vidova vojske. I Vladimir Anić prepoznao je takvu potrebu kao suradnik na knjizi Za Hrvatsku, gdje se navodi: »Treba lučiti službeno hrvatsko nazivlje od svih riječi hrvatskog jezika kao cjeline, jednako kao što se u izgrađenim svjetskim jezicima luči službeno nazivlje od jezika kao cjeline.« No i tada treba imati osjećaja za mjeru, te nazive prevoditi rabeći imenicu pješadija, dok u općem kontekstu kao opću imenicu treba rabiti imenicu pješaštvo. Pješadija[3] nije isključivo riječ iz srpskoga jezika, da bi ju se proskribiralo, već je treba iskoristiti u prevođenju naziva srpskih vojnih jedinica.
Riječ gledališče u slovenskome je jeziku preuzeti hrvatski kajkavizam.
Zaključno, pozorište kao opću imenicu ne bi trebalo rabiti izvan citata tj. izvan prenošenja točnih navoda, nije dio općega standardnoga hrvatskog jezika, no dio je hrvatske jezične baštine i hrvatske jezične kulture, kulture hrvatskoga jezika. Kao dio naziva (imena ustanova) iz stranih jezika ne treba ju prevoditi, jer se tako ne postupa s vlastitim imenima. Vlastita imena se transliterira kad je to moguće, a općenito govoreći iz jezika pisanih ćiriličnim pismom obavlja se transkripcija, jer nema zamjene slovo za slovo, redak za redak. Iz bošnjačkoga jezika, te iz srpskoga jezika, a ujedno i iz slovenskoga jezika transliteracija je potpuna. Iz makedonskoga te iz crnogorskoga, transliteracija nije potpuna, stoga je potrebna transkripcija. Novo mesto ne treba dobiti naziv/ime članka Novo Mesto.
- ↑ Lada Badurina, Kratka osnova hrvatskoga pravopisanja : metodologija rada na pravopisu, Izdavački centar Rijeka, Rijeka, 1996., ISBN 953-6066-32-7, str. 143.
- ↑ a b Miroslav Krleža, gl. ur., Enciklopedija Jugoslavije, 2. izd., 1. sv. : A – Biz, Jugoslavenski leksikografski zavod, Zagreb, 1980., str. XXIV, XXVII (transliteracija)
- ↑ a b Stjepan Babić, Božidar Finka, Milan Moguš, Hrvatski pravopis, Pretisak, »Školska knjiga«, Zagreb, mjeseca kolovoza 1990., ISBN 86-03-00121-9, str. 78. (§ 350.), 79. i 80.; 240. (pješadija)
- ↑ Ljiljana Jojić, gl. ur., Ranko Matasović, gl. ur., Hrvatski enciklopedijski rječnik, 2. izd., 12. sv. : Vit – Ž, Dodaci, EPH; Novi Liber, Zagreb, 2005., ISBN 953-6045-28-1 (cjel.), ISBN 953-6045-41-9 (12.), str. 301.
- ↑ Darija Gabrić-Bagarić, »Raslojenost leksika u rukopisnom prijevodu Biblije Bartola Kašića«, Drugi hrvatski slavistički kongres, (Zbornik radova I.), Zagreb, 2001., str. 81. – 86., citirano sa str. 84.
Hvala na razumijevanju. Lijepi pozdrav, -- Nesmir Kudilovič (razgovor) 0,19; 16. rujna 2017. (SEV)
- Zahvaljujem se na opsežnom odgovoru. Da li je onda stav da bi članke Jugoslavensko dramsko kazalište
i Beogradsko dramsko kazalište trebalo preimenovati u originalne nazive? --Pera detlic (razgovor) 19:34, 21. rujna 2017. (CEST)
Je li ispravno reći set pitanja (u kvizovima)?
[uredi kôd]--93.138.120.144 23:22, 24. siječnja 2018. (CET)Hrvoje 24.1.2018.
Skup pitanja. Kubura (razgovor) 23:53, 24. siječnja 2018. (CET)
Hvala. Hrvoje — Prethodni nepotpisani komentar napisao je 93.138.20.76 (razgovor • doprinosi) 00:14, 26. siječnja 2018.
Kratice za riječi doktor i magistar
[uredi kôd]Iako postoje i drukčija tumačenja, obične kratice riječi doktor i magistar pišu se s točkom na kraju kratice, dr. i mr.
- Franjo Cipra i Adolf Bratoljub Klaić (sastavili uz suradnju članova Ureda za hrvatski jezik), Hrvatski pravopis, Nakladni odjel Hrvatske državne tiskare, Zagreb, 1944., str. 24. (§ 94.), str. 49., str. 146. (§ 655.), str. 192. (većinom za pisanje s točkom)
- Matilda Mozara, Priručnik za daktilografiju: za škole, tečajeve i samouke, s recenzijom Marijana Pavlica, XII. izdanje, Novinsko-izdavački, štamparski i birotehnički zavod »Informator«, Zagreb, 1979., str. 169.
- Stjepan Babić, Božidar Finka, Milan Moguš, Hrvatski pravopis, Pretisak, »Školska knjiga«, Zagreb, mjeseca kolovoza 1990., ISBN 86-03-00121-9, str. 132. i 133. (§ 553. i § 555.)
- Stjepan Babić, Božidar Finka, Milan Moguš, Hrvatski pravopis, 2. dorađeno izd., Školska knjiga, Zagreb, 1994., ISBN 953-0-40005-5, str. 148. i 149. (§ 515., § 517.)
- Eugenija Barić, Lana Hudeček, Nebojša Koharović, Mijo Lončarić, Marko Lukenda, Mile Mamić, Milica Mihaljević, Ljiljana Šarić, Vanja Švaćko, Luka Vukojević, Vesna Zečević, Mateo Žagar, Hrvatski jezični savjetnik, u redakciji izvršnoga uredništva Lane Hudeček, Milice Mihaljević i Luke Vukojevića, Institut za hrvatski jezik i jezikoslovlje, Pergamena, Školske novine, Zagreb, 1999., ISBN 953-6637-03-0, str. 496.
- Stjepan Babić, Božidar Finka, Milan Moguš, Hrvatski pravopis, 5. – prerađeno izd., Školska knjiga, Zagreb, mjeseca prosinca 2000., ISBN 953-0-40017-9, str. 138. (§§ 493. – 495.)
- Alan Uzelac, prir., Upute za izradu studentskih pisanih radova: seminarski i diplomski radovi, recenzenti Aleksandra Korać, Marko Petrak, Dalibor Čepulo, II. prerađeno i dopunjeno izdanje, Pravni fakultet Sveučilišta u Zagrebu, Zagreb, 2003., ISBN 953-6714-48-5, str. 59.
- Ante Vladimir Bikić, Pravopisni priručnik hrvatskoga jezika za osnovnu školu, 2. izd., Didakta, Zagreb, 2003., ISBN 953-96412-3-3, str. 12., str. 17. – 19.
- Ljiljana Jojić, prir., Pravopisni priručnik, EPH, Novi Liber, Zagreb, 2004., ISBN 953-6045-30-3, § 365., str. 180.
- Ljiljana Jojić, gl. ur., Ranko Matasović, gl. ur., Hrvatski enciklopedijski rječnik, II. izd., <Sv.> 3: Doh – Gra, EPH, Novi Liber, Zagreb, 2004., ISBN 953-6045-28-1 (cjelina), ISBN 953-6045-32-X (3. <sv.>), str. 34.; Hrvatski jezični portal, URL: http://hjp.znanje.hr/index.php?show=search_by_id&id=fF9lWRc%3D&keyword=dr. (pristupljeno 14. ožujka 2018.).
- Stjepan Babić, Sanda Ham, Milan Moguš, Hrvatski školski pravopis, s predgovorom Radoslava Katičića, Školska knjiga, Zagreb, 2005., ISBN 953-0-40026-8, str. 55., str. 70. (§ 97.), str. 95.
- Stjepan Babić, Sanda Ham, Milan Moguš, Hrvatski školski pravopis: usklađen sa zaključcima Vijeća za normu hrvatskoga standardnog jezika, II. izd., Školska knjiga, Zagreb, 2008., ISBN 978-953-0-40026-9, CIP 666576, str. 95.
- Stjepan Babić, Milan Moguš, Hrvatski pravopis : usklađen sa zaključcima Vijeća za normu hrvatskoga standardnog jezika, 2. izd., Školska knjiga, Zagreb, 2011., ISBN 978-953-0-40034-4, str. 72. (§ 153.), str. 72. i 73. (§ 154.), str. 73. (§ 155., st. [2]. i [3].)
- Autori Hrvatskoga pravopisa Instituta za hrvatski jezik i jezikoslovlje, Hrvatski pravopis: inačica za javnu raspravu, Institut za hrvatski jezik i jezikoslovlje, Jutarnji list, Zagreb, 2013., str. [70]. – 72.
- Željko Jozić, gl. ur., Hrvatski pravopis, Institut za hrvatski jezik i jezikoslovlje, Zagreb, 2013., ISBN 978-953-7967-04-8, str. V., str. 76. pod d), str. 76. i 77. pod e), str. 86. pod d), str. 205.
I u slovenskomu jeziku kratica je s točkom, izvor: Stanko Bunc, Mali slovenski pravopis, 6. izdaja, Založba Obzorja, Maribor, 1987., ISBN 86-377-0136-1, str. 51. i 52.
Lada Badurina navodi: »Za Hrvatski se pravopis iz 1971. godine lako može ustanoviti da predstavlja povratak ranijoj hrvatskoj Broz-Boranićevoj normi: točka se upotrebljava iza kratica (i dr., mr.); (…)« (izvor: Lada Badurina, Kratka osnova hrvatskoga pravopisanja: metodologija rada na pravopisu, Izdavački centar Rijeka, Rijeka, 1996., ISBN 953-6066-32-7, str. 108.).
- Dra. Ivana Broza Hrvatski pravopis. Priredio Dr. D. Boranić. Peto izdanje. Ukoričeno stoji 2 krune. U Zagrebu. Trošak i naklada kr. hrv.-slav.-dalm. zemaljske vlade, Zagreb, 1911., § 331., str. 64. don, fra i prilj bez točke, a s točkom dra. (doktora, gen. jedn.). Tada se pisalo s točkom i gđa. Danas su don, dum, fra, gđa i gđica iznimke. Obične kratice don, dum i fra ne sklanjaju se po padežima.
Postojalo je i pisanje dr, dr.. Ne upotrebljava se više. Pravopisi i ostali jezični priručnici ne poznaju dvostrukost ni višestrukost pravopisnih rješenja za ovo pitanje.
Pravopis Ivana Broza ima ih pod nazivom pokraćenice (Hrvatski pravopis: po određenju kr. zem. vlade, odjela za bogoštovlje i nastavu, napisao dr. Ivan Broz, prof. u kr. gimn. zagrebačkoj, [II. izd.], s predgovorom od 8. ožujka 1893., U Zagrebu : troškom i nakladom kr. hrv.-slav.-dalm. zemaljske vlade, 1893., str. 53.).
Ukratko, kratica dr. piše se najmanje od 1892. godine, posebno je potvrđena u pravopisima do 1918. godine. Pravopis hrvatskosrpskoga jezika: s pravopisnim rječnikom / izradila Pravopisna komisija, 1960. donosi pisanje dr i mr (bez točke na kraju kratice). Postoji pravopis u kom se jasno navodi da sve kratice i sažetice i ovako nisu namijenjene izgovaranju, već da se izgovara puna riječ. Struke (kao npr. pravna) koje su prihvatile pravopisno rješenje. Hvala na razumijevanju. Lijepi pozdrav, -- Nesmir Kudilovič (razgovor) 22,09; 15. ožujka 2018. (SEV)
O naglascima
[uredi kôd]
"Uporaba je sklonija uzlaznome tonu na tome dijelu korpusa, dugome u kontinentalnome tipu, a kratkome u mediteranskome tipu naglašivanja."
"Pod tzv. mediteranskim (ili uzmorskim) tipom naglašivanja razumijemo ono koje nosi u sebi odveć značajke mlađega ikavskoga dijalekta, a pod tzv. kontinentalnim pak ono u kojemu se više ističu značajke novoštokavskoga (i)jekavskoga dijalekta. Na tragu smo shvaćanja da autonomnost standarda nije apsolutna. Razlike su primjerice odmah vidljive ako promotrimo primjere poput štààpovi - štápovi i sl. Naglasne značajke ujedinjuju ponegdje novoštokavce ikavce i neštokavce na jednoj strani, a na drugoj su strani ostali novoštokavci, zajedno sa staroštokavcima na koje novoštokavski govori imaju velik utjecaj (primjerice u tzv. školovanih govornika novoštokavaca ikavaca i neštokavaca češći su likovi stùpovi, štàpovi, kljùčevi; za razliku od ostalih novoštokavaca u kojih je stúpovi, štápovi, kljúčevi). Danas se sve manje govori o kontinentalnome i mediteranskome naglašivanju, a sve više o urbanolektima (u kojima bi češće bilo stȕpovi, štȁpovi, kljȕčevi) naspram klasičnoj, zapisanoj normi (kojobjedinjuje i kontinentalno i mediteransko naglašivanje u kojemu su i štàpovi i štápovi, usp. NHKJ). Kontinentalnome tipu dana je prednost primjerice u Hrvatskome enciklopedijskome rječniku, a mediteranskome u monografiji Naglasak u hrvatskome književnom jeziku. U literaturi se obično o govori o pet varijanata standardnoga jezika: slavonska, dalmatinska, zagrebačka, kvarnerska (s Istrom) i sjeverozapadna (kajkavska). Govornici određenih varijanata (napose kvarnerske i sjeverozapadne) napuštaju osobine koje odgovaraju normi (osobito je to bilo vidljivo u morfološkome naglasku), a neke osobine koje ne odgovaraju sadašnjoj normi i dalje posjeduju (primjerice ne razlikuju dva naglaska u kratkim slogovima, nedostaje im opreke po kvantiteti izvan naglašenoga sloga te nerijetko ostvaruju silazne naglaske na neprvom slogu)".
Rodu o jeziku... Kubura (razgovor) 00:23, 11. travnja 2018. (CEST)
Ukrajinske -цький, -ський
[uredi kôd]Molim, savjetujte me kako ispravno napisati. Dakle, kao što je pročitano na ukrajinskom (-цький = -c'kyj ili ćkyj ( Rječnik \/ п'ятниця = p'jatnyća), -ський = s'kyj), ili bez apostrofa (-цький = -ckyj, -ський = skyj). Hvala na odgovoru! --Бучач-Львів (razgovor) 12:51, 24. srpnja 2018. (CEST)
Pojam naroda, nacije i državljanstva
[uredi kôd]Da li je ispravno za osobe koje su djelovale za vrijeme Jugoslavije reći da su oni "jugoslavenski pisci, glumci,revolucionari i sl." Vidim da dosta ljudi ima shvaćanje da pojam "jugoslavenski" znači da se dotična osoba osjećala Jugoslavenom, što smatram greškom. Nije se ni Nikola Tesla osjećao Hrvatom pa mu stoji da je hrvatski znanstvenik ? — Prethodni nepotpisani komentar napisao je Ante.sore (razgovor • doprinosi) 21:26, 25. siječnja 2019.
- Koliko ja znam, navodi se trenutačna država. --Mateo K 01 (razgovor) 21:30, 25. siječnja 2019. (CET)
- @Ante.sore, @Mateo K 01 - Pojam "Jugoslaven" bi samo koristio za Titovu Jugoslaviju, a ne za versajsku, Slobinu "novu federalnu" (Veliku Srbiju) kasnih 80-ih/ranih 90-ih ili Mikroslaviju. Osobe bi samo nazivao Jugoslavenima, ako su izjašnjavali kao takvi. Nikola Tesla je na primjer bio hrvatski znanstvenik, srpske narodnosti. Rođen je u Hrvatskoj, imao je putovnicu Trojednice, a bio je Srbin. --Mateo Katana 22:01, 25. siječnja 2019. (CET)
Unaprijed odgovor: gdje smo, kamo idemo, kuda ćemo ići, van i vani
[uredi kôd]Kamo idemo? Idemo van.
Gdje smo? Vani smo.[20] Kubura (razgovor) 15:23, 6. veljače 2019. (CET)
Rođena odnosno okoćena
[uredi kôd]Molio bih odgovor na pitanje,da li je ispravno,npr. u oglasima za životinje pisati riječ rođena?Ili je to ispravno samo kada je riječ o ljudskom rodu.Za životinje,mislim da bi trebalo pisati: okoćena,izležena i sl .? — Prethodni nepotpisani komentar napisao je 213.149.62.165 (razgovor • doprinosi) 19:54, 9. veljače 2019. (CET)
- Poštovani, bacite pogled na četvrti paragraf na ovoj stranici, ondje ćete naći odgovor koji tražite. --Pajo Pajimir 17:13, 10. veljače 2019. (CET)
Moslavački
[uredi kôd]Imam jedno pitanje o pridjevu moslavački. Čitam u Gramatici hrvatskoga jezika, da dobiju pridjevi sufiks na -ački uglavnom na osnovu nekih zemljopisnih imena. Tako Đakovo -> đakovački, Kutjevo -> kutjevački, Valpovo -> valpovački ... Koja bi onda bila osnova pridjeva moslavački? Pokušavam riješiti pitanje prijevoda na slovenski, gdje stoji u spomenutih primjerima Đakovo -> džakovski, Kutjevo -> kutjevski, Valpovo -> valpovski. --Janezdrilc (razgovor) 22:13, 27. ožujka 2019. (CET)
Treba brojiti!
[uredi kôd]Iako u hrvatskom jeziku postoji glagol "brojati", Pravopis, rječnici i savjetnici preporučuju i upućuju na uporabu glagola "brojiti". Međutim, na Wikipediji je obratno, što pokazuju sljedeći rezultati pretraživanja:
rezultati pretrage | |||
---|---|---|---|
oblik | ukupno | oblik | ukupno |
brojati: | 114 | brojiti: | 57 |
brojao: | 503 | brojio: | 81 |
brojala: | 349 | brojila (skupa s imenicom): | 160 |
brojalo: | 121 | brojilo (skupa s imenicom): | 102 |
brojanje: | 101 | brojenje: | 80 |
Mislim da bi to trebalo popraviti, oblike iz crvenog prebaciti u oblike iz zelenog stupca.
Nives Opačić u svom jezičnom savjetniku "Reci mi to kratko i jasno" na 30. stranici također kao ispravan oblik navodi "brojiti", ali da ga ne treba koristiti u smislu "imati" (naveden je primjer "broji stotinjak stanovnika" "Treba reći: ima stotinjak stanovnika"), a to je vrlo čest slučaj u člancima o naseljenim mjestima (npr. Ženeva broji 185.526 stanovnika). Gradovi ne broje, samo stoje
• Bonč (razgovor) • Pokvario mi se pješčani sat, kasni tri zrnca! • 15:56, 14. kolovoza 2019. (CEST)
- Hoću li upregnuti dorata da to odradi?-- MaGa▀▄poruči mi 18:07, 14. kolovoza 2019. (CEST)
- Za više od tisuću izmjena, trebalo bi. Nisam naveo sve oblike, tu su i nabrojati, izbrojati..., pa onda obojati, obojani...
- (*) Etimologijski rječnik, knjiga prva, str. 262, JAZU, Zagreb 1971.
- • Bonč (razgovor) • Ako i ne znaš šta radiš, radi to otmjeno. • 00:28, 15. kolovoza 2019. (CEST)
- Koje bi sve oblike trebalo mijenjati?-- MaGa▀▄poruči mi 08:53, 15. kolovoza 2019. (CEST)
- Sve
nabrojanenabrojene u tablici i niže, a i druge oblik ako ti/vam padnu na pamet. Također i ono pipavije, oblike "broji/o/la/lo/li" u "ima/o/la/lo/li" iz primjera s gradovima ("broji" 1755, "brojio" 80, "brojila" 154, "brojilo" 99, "brojili" 11). • Bonč (razgovor) • Polovičan je onaj koji sve ostavlja nedovr • 13:06, 15. kolovoza 2019. (CEST)
- Sve
- Evo je prvi dio posla gotov, dorat je znojnih leđa, ali na sigurnom.
Ako nije problem - neku blic provjeru. Prvi dio posla su pojmovi vezani za zemljopis jer se u zemljopisu ne mora brojati ni brojiti već imati (stanovnika). Ako je provjera OK, onda bih krenuo na ovaj drugi dio (gore spomenut) posla.-- MaGa▀▄poruči mi 16:50, 22. kolovoza 2019. (CEST)
- Evo je prvi dio posla gotov, dorat je znojnih leđa, ali na sigurnom.
- Odlično primijećeno Bonč, za svaku pohvalu! Idem odmah dodati ispravke i u WP:AWB. --Ivi104 (razgovor) 18:03, 22. kolovoza 2019. (CEST)
- Bacio sam oko (ono lijevo, škiljavo) i nisam naišao na nepravilnosti. Treba još i opismeniti suradnike: bot gradi, suradnici razgrađuju
• Bonč (razgovor) • Teško je letjeti s orlovima kad radiš s puranima. • 13:15, 25. kolovoza 2019. (CEST)
- Sad tek vidim koja je ovo teška kašeta brokava... Međutim, ipak je WPVPat. Langzam aba ziher.
-- MaGa▀▄poruči mi 16:04, 25. kolovoza 2019. (CEST)
- Sad tek vidim koja je ovo teška kašeta brokava... Međutim, ipak je WPVPat. Langzam aba ziher.
- Bacio sam oko (ono lijevo, škiljavo) i nisam naišao na nepravilnosti. Treba još i opismeniti suradnike: bot gradi, suradnici razgrađuju
Što je urađeno
[uredi kôd]novi rezultati pretrage | ||||
---|---|---|---|---|
oblik | ukupno | GIP | Wikipedija | Dodatak |
brojati: | 61 | 4 | 27 | 0 |
brojao: | 42 | 4 | 10 | 0 |
brojala: | 28 | 5 | 5 | 5 |
brojalo: | 9 | 4 | 1 | 0 |
brojali: | 16 | 2 | 6 | 0 |
brojanje: | 98 | 15 | 2 | 2 |
Za ImPr Predložak i Pomoć rezultat je 0. Razgovori nisu uključeni u pretragu, osim kod svih imenskih prostora.
Kao što se vidi, u značajnim imenskim prostorima ostalo je malo oblika za ispravljanje. ImPr Wikipedija sadrži i razgovore (Kafić), te je i u njemu malo oblika za ispravljanje. Sve ukupno pedesetak. Pi**in dim
I oblici "broji/o/la/lo/li" u smislu "ima/o/la/lo/li" drastično su smanjeni (više nego prepolovljeni). Nezgodacija je što se i uz bota izmjene moraju raditi skoro ručno.
Dakle, napravljen je odličan posao! • Bonč (razgovor) • Inteligencija je sposobnost dobrog rješavanja testova inteligencije. • 01:42, 3. rujna 2019. (CEST)
Nije bidni dorat kriv što ne zna razlikovati brojenje/imanje . Njegovo je da ore, a hoće li orat uzglavak, jendek ili na sklad, nije njegov problem. Netko mu mora kazat šta će orat.
-- MaGa▀▄poruči mi 18:52, 3. rujna 2019. (CEST)
- Ne bi' znao, orao sam samo s volovima
A ima takvih konstrukcija da se za glavu u'vatiš Upregnut ću se (u skladu s mojom omiljenom izrekom) i popraviti makar dio toga iz tablice. • Bonč (razgovor) • Svaki Cigo svoga konja fali, ovaj se konj sam fali. • 15:06, 4. rujna 2019. (CEST)
- Ne znam kako ti dođe do broja 15 u GIP-u za brojanje, moja statistika kaže 50. Sad, je li to do točnog zbroja netočnih podataka ili nešto drugo, nemam pomJa.-- MaGa▀▄poruči mi 17:21, 4. rujna 2019. (CEST)
- Sad i meni kaže 50. Možda sam tražio u mraku?
Možda je tražilica "pametna"? Možda gremlini... • Bonč (razgovor) • Zbunite zavjesu, spustio sam se! • 15:57, 14. rujna 2019. (CEST)
- Sad i meni kaže 50. Možda sam tražio u mraku?
- A možda su u šumi, ili imamo petu kolonu u domaćim redovima.
-- MaGa▀▄poruči mi 21:13, 15. rujna 2019. (CEST)
- A možda su u šumi, ili imamo petu kolonu u domaćim redovima.
Jesmo li mi sigurni da se u hrvatskom jeziku ne govori i naslonjač i počivaljke, kao i fotelja i kanape umjesto samo sofe i kauča. [21], [22], [23], [24], [25] −Uspjeh je ključ života (razgovor) 19:37, 6. siječnja 2020. (CET)
Trebalo bi utvrditi, da li su to sinonimi ili zasebni pojmovi i koji nazivi su najispravniji.--Fraxinus (razgovor) 14:56, 7. siječnja 2020. (CET)
- Počivaljka je i kauč i krevet i duga stolica (ona s produžetkom za noge), tako da nema velika mudrovanja. Naslonjač je vrlo širok pojam i ne odnosi se na točno određenu stvar.-- MaGa▀▄poruči mi 19:22, 7. siječnja 2020. (CET)
Naslonjač je mahut
• Bonč (razgovor) • Da sam normalan, poludio bih. • 00:25, 8. siječnja 2020. (CET)
Budući da
[uredi kôd]Upravo sam naučio: veznik "budući da" može stajati samo na početku rečenice, dakle u obliku "Budući da". Onda mi je palo na pamet, popraviti nepravilne oblike. Međutim, wikipedijina tražilica ne razlikuje velika i mala slova, pa pretraživanjem u GIP-u nalazi ukupno 5518 pojavljivanja, i u pravilnom (na početku rečenice) i u nepravilnom obliku (na nekom drugom mjestu u rečenici).
Od tog broja:
- 68 je konstrukcija "ali budući da", "Ali budući da", "Ali, budući da"
- 132 su konstrukcije "no budući da", "No budući da", "No, budući da"
- 41 je konstrukcija "i budući da", ali samo jednom na početku "I budući da"
Nisam detaljno pročešljao sve rezultate pretrage i nisam siguran ima li još sličnih konstrukcija, nisu mi pale u oko.
Prijedlog: u tijelu rečenice botom zamijeniti "budući da" veznikom "jer".
Algoritam:
- "Ali budući da", "Ali, budući da", "I budući da", "No budući da" i "No, budući da" promijeniti u "Budući da" (da ne bi komplicirali sljedeće zamjene - ne znam može li se bot programirati da 4. korakom ne mijenja ove konstrukcije)
- "Budući da" ostaviti na početku rečenice
- "ali budući da" i "no budući da" promijeniti u "ali kako" ili "no kako"
- "budući da" promijeniti u "jer".
• Bonč (razgovor) • Ako i ne znaš šta radiš, radi to otmjeno. • 16:43, 23. siječnja 2020. (CET)
- Mhm (to je moja inačica za legendarnoga Glambrlju), više volim sređivanje izvora, jer ako nisu "po propisu", kako će netko naći što traži? Odgonetanjem? Upravo zato imamo pravila i smjernice kako valja pisati izvore.
- Ako dežurni sređivači žele popravljati stil naših članaka, načelno nisu u krivu, jer ako su nam članci stilski neujednačeni, onda bi svaki suradnik mogao reći - zašto bih ja pisao (ili pisala) bolje, kad on ili ona piše ovako, i to nikoga ne smeta?
- Dakle, ako dežurni sređivači žele nešto srediti, samo naprijed! Molim samo, nemojte da netko mora sređivati za vama. Da vas ne bi netko slučajno spominjao u nekom negativnom kontekstu, poput "onaj &/$$&$&# koji je radio )/%/%)(/%% umjesto da radi nešto pametno i korisno".
SpeedyGonsales 15:40, 1. veljače 2020. (CET)
Riješeno.-- MaGa▀▄poruči mi 16:02, 2. veljače 2020. (CET)
Priručni jezični savjetnik
[uredi kôd]Prijedlog 2:
Na ovoj i na arhiviranim stranicama bezbroj je jezičnih pitanja i odgovora. Suradnik:PajoPajimir je na svoju podstranicu Suradnik:PajoPajimir/Kutak za pravopis i ine finese stavio svojevrsni jezični savjetnik u kome je pregledno obradio najčešće jezične pogreške i nedoumice, pa bih predložio da se ta njegova podstranica inkorporira u wikipedijine stranice pomoći. Mislim da bi pogodne bile Pomoć:Sadržaj (kao treća stavka u "Prvi koraci"), Pomoć:Sadržaj/Mapa pomoći (pod "Standardi članaka") te okvir na vrhu ove stranice. Opis poveznice mogao bi biti "wiki jezični savjetnik", "priručni jezični savjetnik", "kratak jezični savjetnik", "jezični savjetnik" ili slično.
• Bonč (razgovor) • Ako i ne znaš šta radiš, radi to otmjeno. • 16:43, 23. siječnja 2020. (CET)
Veliko ili malo slovo za svetog i sv.
[uredi kôd]Zna li netko pišemo li "svetog" odnosno sv. velikim ili malim slovom u ovim situacijama: Put Svetog Jakova, Vatra svetog Ilije, Trg svetog Marka, Zastava Svetog Bartolomeja (veliko, jer je ime države, pretpostavljam), Bazilika svetog Vitalea, Festa svetog Vlaha, Red Svetoga Groba u Jeruzalemu, Bazilika sv. Petra, Škrinja Sv. Šimuna, Utvrda sv. Nikole... --Mosorska gušterica (razgovor) 10:22, 27. siječnja 2020. (CET)
- Prema pravopisu (ima i ovdje primjera) - malim slovom.-- MaGa▀▄poruči mi 18:04, 27. siječnja 2020. (CET)
Jezični standard
[uredi kôd]Poštovani suradnici i administratori, ne znam postoji li alat ili program koji omogućuje (administratorima, barem) istovremenu izmjenu neke riječi u više članaka. No, i u slučaju da ne postoji, skrenuo bih Vam samo pozornost na nekoliko tuđica "udomaćenih" po člancima, a koje imaju svoje jasne i uvriježene zamjene u hrvatskom jeziku:
- umjesto »play-off« trebalo bi pisati doigravanje,
- »šut« (shoot) - udarac,
- »realnost« - stvarnost,
- »deklarirati« - izjasniti,
- »ekstremni« - krajnji (rubni),
- »interview« - razgovor (uz obavezno navođenje tiskovine/medija, pr. U razgovoru za (novina; nadnevak) istaknuo je...),
- »eventualan« - moguć ili možebitan,
- »lider« - vođa ili predvodnik (»lider« neke stranke jest predsjednik te stranke),
- »konverzija« - pretvaranje (pretvorba),
- »nomenklatura« - nazivlje (imenovanje; pr. za Linnéovu »binarnu nomenklaturu« postoji uvriježeni izraz dvoimeno nazivlje),
- što se posebno odnosi i na informatičko (skinuti ili preuzeti umjesto »downloadati«, vatrozid umjesto »firewall«),
- kao i na određeno sportsko nazivlje (pr. u rukometu kružni napadač umjesto »pivota« ili u košarci razigravač umjesto »playmaker«).
Sve ove izraze može se provjeriti u Anićevom i Goldsteinovom Rječniku stranih riječi (2007.), kao i u Klaićevom (1978.)
Želio bih naglasiti da ne zagoravam jezično čistunstvo (»puritanstvo«) koje nije utemeljeno u hrvatskom jezičnom standardu, ali razvidno jest da enciklopedijski sadržaj na hrvatskom jeziku mora njegovati njegov standard. Dakle, umjesto »distinkcija« ili »elemenata« (osim u slučaju stručnog nazivlja, npr. kemijski el. ili el. simetrije), trebalo bi pisati razlika i sastavnica (činiteljica).
Odličan izbor stručnih i znanstvenih članak o tuđicama nađoh ovdje.
Još jednom navodim da ne zagovaram policijsku ophodnju po člancima i brisanje »nepoželjnih riječi« (o nepoželjnim riječima odlično piše Nives Opačić svojim radovima Promjene u leksiku – nužnost ili nešto drugo (1999.), Strah od jezika (2003.) i Mediji i hrvatski standardni jezik (2006.)), već za održavanje jezičnog standarda. Volio bih kada bi administratori ubacili u sučelje za stvaranje članaka poveznice (ili kratke smjernice) vezane uz ovu problematiku. Unaprijed se ispričavam ako sam previdio postojanje istog (slobodno me uputite).
Svako Vam dobro i ugodan vikend. --Mudroslov (razgovor) 16:35, 3. travnja 2020. (CEST)
Rumunski toponimi
[uredi kôd]Rumuni su ş i ţ zamijenili vrlo sličnim, ali ipak različitim slovima ș i ț (zarez ispod slova umjesto cedille), pa bi te promjene postepeno valjalo unijeti u članke o njihovim gradovima, rijekama, planinama, okruzima... (naravno, ostaviti preusmjerenja). – KWiki (razgovor) 02:31, 8. svibnja 2020. (CEST)
- @KWiki, isprike na kasnom odazivu, išao sam pogledati kakvo je stanje s člankom Temišvar, ali ondje sam vidio da je jedan suradnik već zamijenio ta slova 2011. godine; prema njegovim doprinosima vidim da je već odradio dobar posao što se tiče zamjene između 2011. i 2014. godine. Jesi li možda kojim slučajem naišao na kakav konkretan noviji primjer gdje bi trebalo provesti zamjenu? --Pajo Pajimir 12:31, 29. svibnja 2020. (CEST)
- @PajoPajimir: Ma kakva izvinjenja, ni mene nekad danima ne bude. :) Pogledaj posredstvom ovoga, npr. Možda još neki grad, rijeka, planina... – KWiki (razgovor) 23:06, 1. lipnja 2020. (CEST)
Sklonidba više prezimena
[uredi kôd]Kad se radi o jednom dvodijelnom muškom prezimenu (jedne osobe), kao npr. Rimski-Korsakov ili Bonč-Brujević, sklonidba je jasna: sklanja se samo podljednje, npr. Rimski-Korsakovu ili Bonč-Brujeviča.
Što se radi u slučaju kad se radi o više prezimena različitih osoba?
Maloprije sam naišao na članak Paradoks Banach-Tarskoga. Iako u članku ne piše, Stefan Banach i Alfred Tarski su matematičari po čijim prezimenima je naslovljen paradoks. Dakle, dvije osobe.
Po meni, u ovom se slučaju oba prezimena trebaju sklanjati, odnosno, ne treba pisati spojnicu, već već crticu (–): paradoks Banacha – Tarskoga.
Isto i u slučaju kad je više prezimena: Hipoteza Erdősa – Fabera – Lovásza (Paul Erdős, Vance Faber, László Lovász).
Iako drugi jezici nisu mjerodavni, spomenut ću povezane članke u kojima su prezimena povezana znakom – – (Banach–Tarski paradox) i — — (Парадокс Банаха — Тарского). • Bonč (razgovor) • Bolje biti malo glup, nego malo pametan. • 13:54, 25. svibnja 2020. (CEST)
- Vidim zašto ti je to problematično, ali evo prikladnog rješenja. U Institutovom pravopisu piše da se pridjevi tvoreni od prezimena različitih osoba pišu sa spojnicom, ali pod tim pravilom ne navode se samo "zrinsko-frankopanski" ili "sapir-vorfovski", nego i "Boyle-Mariotteov zakon", "Broz-Ivekovićev rječnik" itd. Ukratko: valjalo bi "Paradoks Banach-Tarskoga" prebaciti na "Banach-Tarskijev paradoks", a ovo drugo prebaciti na "Erdős-Faber-Lovászova hipotenuza" (Ako se ne varam, sz se u mađarskom čita kao s). Nisu nam potrebne nikakve crtice ni analogije s drugim jezicima
--Pajo Pajimir 18:59, 25. svibnja 2020. (CEST)
- Hvala! Isto pravilo je i u Babić-Moguševom
Pravopisu. U mom kraju bi rekli ćorav karte ne igra: listajući pravopis, gledao sam imenice, a ne pridjeve • Bonč (razgovor) • Zbunite zavjesu, spustio sam se! • 23:07, 25. svibnja 2020. (CEST)
- Hvala! Isto pravilo je i u Babić-Moguševom
Feministice ili Feministkinje
[uredi kôd]Vidim da se na nekim člancima spominje pojam "feministkinja", dok se na drugim koristi pojam "feministica". Što je pravilnije? Hrvatski jezični portal spominje jedno i drugo: [26]. --Koreanovsky (Ča–Kaj–Što?!) 12:22, 9. prosinca 2020. (CET)
- Ako je suditi po Anić-Silićevom pravopisu i Anićevu rječniku (knjigama na kojima je utemeljen HJP), feministica i feministkinja jednako su uvriježeni pojmovi i ne navodi se neka normativna preporuka koji bi od njih bio bolji. Međutim, ako se malo čita između redaka, može se vidjeti da drugi izvori preferiraju oblik "feministica". Školski rječnik hrvatskog jezika Birtić et al. sadrži natuknicu za imenicu "feministica" uz objašnjenje "zagovornica feminizma", no ne postoji natuknica za "feministkinja". I ne samo to; postoji natuknica za posvojni pridjev feminističin, ali ne i feministkinjin. "Feminističin" je također i jedini posvojni pridjev koji navode Institutov i Matičin pravopis.
- Prema mojem skromnom mišljenju bolje bi bilo koristiti riječ "feministica", ako već ne zbog prethodnih razloga, onda zbog toga što je sufiks -ica plodniji sufiks za stvaranje imenica ženskog roda u mocijskoj tvorbi (učiteljica, laburistica, konobarica, studentica...) i ne postoji nekakva opreka koja bi dovodila do zabune (kao u slučaju bilježnice, koja može označavati teku za pravljenje bilješki i bilježnika ženskog roda; za taj je drugi pojam nedavno osmišljena zamjenska riječ "bilješkinja"). Kao šlag na tortu dodao bih još i da je skup -ica u ovom kontekstu lakši za izgovor od -kinja jer u prvom slučaju imamo okluziv popraćen vokalom, a u drugom imamo dva okluziva (t i k) – u izgovoru se najčešće zbog toga ispušta "t" i izgovara "feminiskinja". Dakle, slobodno se služi oblikom "feministica"
--Neptune, the Mystic 11:35, 10. prosinca 2020. (CET)
Prvi HNL, a ne prva HNL
[uredi kôd]"Tako bi uz pokratu HNL trebao stajati atribut u muškome rodu: Prvi HNL, Drugi HNL, Treći HNL, a ne, kako je to uobičajeno u medijima, Prva HNL, Druga HNL, Treća HNL. Također, pokrata bi se i unutar takve sintagme trebala sklanjati jer su samo pokrate RH (Republika Hrvatska), BiH (Bosna i Hercegovina), BDM (Blažena Djevica Marija), BMG (Baltazar, Melkior, Gašpar) i INRI (Iesus Nasarensus rex Iudaeorum) nesklonjive." Iz navedenog rada, str. 27 (Hrčak)--Pax Vobiscum! (razgovor) 20:06, 9. prosinca 2020. (CET)
- To je istina, pokrate su uglavnom muškog roda i trebaju se sklanjati kao takve (to vrijedi i za EU), a sklanjaju se prema e-deklinaciji (deklinaciji ženskog roda) samo kad je riječ o pokratama koje se čitaju kao jedna riječ i koje završavaju na vokal a (kao INA). Osjetio sam se primoran to dodati jer mi se već jedan kolega požalio da mu je to zbunjujuće, za što ga ne mogu kriviti jer ide pomalo izvan očekivanja (npr. EU je pokrata za "Europsku uniju", a zato što je "unija" ženskog roda, logično je očekivati da će neke osobe taj rod zabunom pripisati cijeloj pokrati) --Neptune, the Mystic 11:35, 10. prosinca 2020. (CET)
- Zanimljivo. Ali mislim da je ovo očit primjer greške ili previda u pravopisu. Takva preporuka jednostavno nema nikakve logike. Mislim da nije neutemeljenao za pretpostaviti da prilikom čitanja teksta u kojoj se kratica nalazi čitatelj može i smije od kratice napraviti puni naziv onoga što kratimo, a onda bi trebao i rodove u povezanim riječima mijenjati. Inače bi čitao "Prvi Hrvatska nogometna liga" što je prilično suludo. Imbe hind 💊 15:10, 22. prosinca 2020. (CET)
- E vidiš, ali problem je upravo u tome što se pokrate ne mogu tretirati jednako kao i puni nazivi jer one to jednostavno nisu. Meni zapravo takvo pravilo ima smisla jer se temelji na izgovoru slogova. Odnosno, kad izgovoriš ha-en-el (i tretiraš to kao riječ "haenel"), bi li tome pripisao muški ili ženski rod? Vjerojatno muški ako se povodiš za primjerima kao što su Mihael, Rafael i sl. Usput budi rečeno, ako bismo HNL tretirali kao pokratu ženskog roda na temelju punog naziva, onda bismo trebali tako tretirati i pokrate kao što su HRT (Hrvatska radiotelevizija) i HDZ (Hrvatska demokratska zajednica), ali tad bismo bili svjedoci primjera rečenica poput "Vidio sam to na HRT-i" i "Izišao je iz HDZ-e", a tako nitko ne govori. --Neptune, the Mystic 10:56, 23. prosinca 2020. (CET)
- Zanimljivo. Ali mislim da je ovo očit primjer greške ili previda u pravopisu. Takva preporuka jednostavno nema nikakve logike. Mislim da nije neutemeljenao za pretpostaviti da prilikom čitanja teksta u kojoj se kratica nalazi čitatelj može i smije od kratice napraviti puni naziv onoga što kratimo, a onda bi trebao i rodove u povezanim riječima mijenjati. Inače bi čitao "Prvi Hrvatska nogometna liga" što je prilično suludo. Imbe hind 💊 15:10, 22. prosinca 2020. (CET)
- Ne mogu suditi o suštini tvrdnje, ali rekao bih da ovo nije prava adresa, ovo treba javiti HNS-u. Ako se krivo naziva u stvarnosti, krivo će se zvati i u Wikipediji. GregorB (razgovor) 11:43, 10. prosinca 2020. (CET)
Klinopis
[uredi kôd]Umjesto "klinastim pismom" trebalo bi se koristiti klinopisom ili klinovim pismom.--Pax Vobiscum! (razgovor) 02:58, 18. prosinca 2020. (CET)
Molba
[uredi kôd]Štovani, molim nekog s ovlastima da pomoću alata zamijeni izraze "viceprvak" s doprvak (ručno ide sporo). Hvala!--Pax Vobiscum! (razgovor) 04:26, 18. prosinca 2020. (CET)
- Zašto? Mišljenja sam da bi se botovi trebali koristiti samo za ispravljanje pravopisnih pogrešaka, ne za potiranje dvostrukosti. (V. također "Potiranje sinonimije znači siromašenje jezika".) Inače, HJP potvrđuje "viceprvak", ne potvrđuje "doprvak". GregorB (razgovor) 13:31, 18. prosinca 2020. (CET)
- A učesnik -> sudionik? HJP izravno preusmjerava na sudionika. Naravno da je učesnik sinonim, ali Wiki bi se trebala držati standarda.--Pax Vobiscum! (razgovor) 20:16, 21. prosinca 2020. (CET)
- Možda, ako je je "učesnik" supstandardna riječ (kao "hiljada" -> "tisuća"). No, to mora biti jasno dokazano prije nego što se krene u masovne izmjene. Bilo je već takvih zahvata, npr. primijetio sam masovno mijenjanje "broji" u "ima", iako ne vidim po čemu bi "broji" (u značenju pod 3 koje daje HJP) bilo krivo ili loše. Ovakve "akcije" ne bi trebalo odobravati. GregorB (razgovor) 20:40, 21. prosinca 2020. (CET)
- Pretragom Hrčka dobiju se 4 rada s riječju "učesnik" (posljednji 2003.) i 134 s riječju sudionik.[27] Rječnik na pravopis.hr isto preusmjerava na sudionika.--Pax Vobiscum! (razgovor) 20:47, 21. prosinca 2020. (CET)
- Isti slučaj s neophodan --> nužan. HJP navodi neophodan kao sinonim za nužan, dok rječnik pravopis.hr-a preusmjerava neophodnost na nužnost. I u jezičnim savjetnicima s(a)vjetuje se upotreba pojma nužan.--Pax Vobiscum! (razgovor) 01:01, 22. prosinca 2020. (CET)
- I na pravopis.hr je učesnik > sudionik--Rovoobob Razgovor 08:15, 22. prosinca 2020. (CET)
- Pitanje je samo dokle to ide, tj. što ćemo s famoznim primjerom "stepenice" -> "stube", što HRT lektori prepravljaju ili su prepravljali bez iznimke. Ili pitanja frazeologije, npr. moraju li po posljednjoj modi iz sezone jesen/zima "hitne službe" odmah postati "žurne službe" (a "hitna pomoć" - pretpostavljam, zašto ne? - "žurna pomoć"). Treba razlikovati lektorske fiks-ideje od stvarnih supstandardnih oblika. Ono što želim reći: botovi ne bi smjeli biti sredstvo za ispravljanje krivih Drina. GregorB (razgovor) 10:24, 22. prosinca 2020. (CET)
- Tek sad vidim diskusiju gore, brojati/brojiti i Nives Opačić. Odlična ilustracija onoga o čemu govorim. GregorB (razgovor) 10:33, 22. prosinca 2020. (CET)
- Mišljenja sam ako je preporuka s jedne riječi > na drugu, onda treba ispravljati.--Rovoobob Razgovor 10:42, 22. prosinca 2020. (CET)
- To je nažalost find & replace jezikoslovlje, za koje bi bilo najbolje da se ne prelijeva još i ovdje, na Wikipediju. GregorB (razgovor) 11:05, 22. prosinca 2020. (CET)
Nije dovoljno da jedna riječ bude samo "preferirana" odnosno "preporučena" od strane jezikoslovaca u odnosu na drugu da bi krenuli u nekakave masovne izmjene druge riječi. Za masovne izmjene sporna riječ mora biti nedvojbeno odbačena kao pogrešna, jasno naznačena kao arhaizam i slično. Evo, ja sam namjeravao napraviti bota za kuburinu famoznu "pogrješku", ali sam se predomislio. Zašto? Pa zato što, iako postoji preporuka za "pogrešku" i dosta se više koristi, "pogrješka" je i dalje ispravna, iako manje korištena riječ. Na kraju sam zaključio da svaki suradnik u takvim slučajevima smije pisati kako želi, ali i to da drugi suradnik smije ispraviti to što ovaj prvi piše. E sad, ako se radi o pojedinačnim slučajevima, onda nema nikakvih problema, kao ni u slučaju da suradnik krene sa ručnom masovnom zamjenom riječi koja nije preporučena ili se manje koristi sa riječju koja se više koristi i ima preporuku. Međutim, ukoliko suradnik krene obrnutim putem, da masovno zamjenjuje preporučenu riječ sa nepreporučenom, mislim da to nekome mora dobro objasniti. Primjerice, ja sam izmijenio riječ "pogrješka" sa riječju "pogreška" u svim člancima koji su riječ sadržavali u naslovu (logička pogreška i sve vrste iste), međutim kuburinih pogrješaka ima posvuda i neka se njima bave drugi suradnici, ako im smetaju. Kad bi netko pak krenuo revertati moje izmjene i ponovo uvoditi "pogrješke", mislim da bi zajednici trebao objasniti zašto mijenja riječ koja je preporučena i puno više korištena sa nekom svojom fiks idejom. Međutim, ima riječi koje bi trebalo masovno izmijeniti, moža i koristeći botove. Npr. kuburin notoran "njeki" ili njegov "i t.d.". Što se tiče @Mudroslova i njegovog doprvaka, nisam siguran da je doprvak uopće "a thing". 😊 HJP ga ne poznaje, a nisam nikad ni čuo da tu riječ netko koristi, mada znam što znači. Iako je možda ta riječ ispravnija, kako sam već rekao, Wikipedija nije tu da nameće ispravne riječi koje nitko ne koristi, nego da koristi one riječi koje se koriste u narodu. Znam da je možda hr.wiki jezikoslovcima primamljiv za plasiranje svojih umotvorina, ali trebali bi se suzdržavati. Mogu mislit šta bi bilo da je pokojni Bulcsú László znao za ili koristio Wikipediju, ovako smo lišo prošli samo sa Kubyjem. 😂 Imbe hind 💊 15:41, 22. prosinca 2020. (CET)
- Usput rečeno, imam informaciju iz prve ruke da ni Bulcsú nije smatrao da bi se lingvisti trebali baviti nametanjem riječi, a još se manje tim bavio, te da je imao običaj reći (parafraziram) kako riječ lingvisti trebaju izmisliti i "pustiti u svijet", a da se dalje mora snalaziti sama. Navodno je bio sasvim OK s tim da kad izmisli 100 riječi, ako mu se uhvati jedna. :) Imbe hind 💊 15:52, 22. prosinca 2020. (CET)
- Imam bota, no neću ga koristiti za mijenjanje prihvaćenih oblika. Već mi je prije stigla molba da "popravim" pogrješke u pogreške, ali sam odbio. Zašto? Iako pogrješka nije oblik kojim se osobno služim (kao ni ne ću, for that matter), ne radi se o nečemu pogr(j)ešnom; posljednji objavljeni pravopis prihvaća oba oblika (iako prednost daje pogreški). Sličnog sam stava i što se tiče pisanja odnosnih pridjeva za mjesta (newyorški ili njujorški, vancouverski ili vankuverski itd.), premda taj isti pravopis preporučuje fonetizirane oblike (pa ih tako i ja koristim). Za kraj, lijepo bih molio suradnike da ovu stranicu koriste za konkretna pitanja u vezi s pravopisom, a ne samo kao stranicu za zahtjeve za bota uz pomoć kojeg bi željeli poći u kakav križarski rat protiv manje ustaljenih oblika. --Neptune, the Mystic 10:56, 23. prosinca 2020. (CET)
- @Mudroslov, stvarno je suvišno – da ne kažen i da nije u enciklopedijskom duhu i duhu jezika – minjati sinonime u člancima. Vidin da se ni ostali nisu složili s tin, a izmjene se rade. Sve i da je usuglašeno tako, ručno minjanje je borba s vjetrenjačama jer toga ima brdo. Predlažen da se obustave takve buduće izmjene. BlackArrow (razgovor) 00:24, 24. prosinca 2020. (CET)
od i od strane
[uredi kôd]Na ove dvije stranice [28], [29] od i od strane navode se kao "jezična pogreška" i "nepoželjni oblici pasiva", ovdje je "nepotrebni pasiv", po gramatika.hr bolje je ne rabiti ih, a Jezicni-savjetnik.hr kaže:
Što činiti s time na wikipediji, po gore navedenome treba izbjegavati?--Rovoobob Razgovor 12:01, 23. prosinca 2020. (CET)
- Od strane valja – jednostavno rečeno – odstraniti.
Glavni je problem u tome što se koristi kad zbilja nema potrebe za pasivom. Rečenice u 99 % slučajeva mogu biti sročene jednostavnije i razumljivije korištenjem aktiva, ali određeni prevoditelji ne obraćaju previše pažnje na to iako bi trebali. Postoji nešto što se zove jezična ekonomija, a jedan njezin aspekt ističe ljudsku potrebu za konciznošću (odnosno, ako imamo rečenicu tipa "Televizijski program praćen je od strane mnogih ljudi.", prirodno je to sažeti u nešto jednostavnije, npr. "Televizijski program prati mnogo ljudi." S osam riječi stigli smo na njih pet, a informacija je ostala ista.). Ako se dobro sjećam, mislim da je Alerić u jednom svojem jezičnom savjetniku preporučio korištenje "od" ako je baš nužno, a da je "od strane" posve neprihvatljivo. Bilo kako bilo, botom se to ne može izmijeniti (iz očitih razloga), tako da preostaje da svaki suradnik takve rečenice izmijeni ručno, ali i da pripazi da ne izmijeni citate i slične stvari jer se u njih nikako ne smije intervenirati, pa makar njihovu autoru hrvatski bio na razini 0. --Neptune, the Mystic 13:08, 23. prosinca 2020. (CET)
- Evo primjer pasiva kojeg sam koristio u članku o Jasenovcu: "Jure Paršić je postavljen za župnika u Jasenovcu u listopadu 1942. godine od strane nadbiskupa Alojzija Stepinca." Ok, može i aktiv: "Juru Paršića postavio je za župnika u Jasenovcu nadbiskup Alojzije Stepinac u listopadu 1942. godine." - ako koristim pasiv, Jure mi je u nominativu, što mi nekako bolje leži, obzirom da je cijeli pasus o njemu i počinje njegovim imenom. Što napraviti? Imbe hind 💊 19:01, 24. prosinca 2020. (CET)
- Neka je cijeli pasus o njemu, ali to ne znači da treba nepotrebno komplicirati rečenice. Osobno bih tu rečenicu sročio ovako: "Nadbiskup Alojzije Stepinac postavio je Juru Paršića za župnika u Jasenovcu u listopadu 1942." Ako se naknadno govori o toj osobi, nominativ nije toliko ključan, čitatelji će i dalje shvatiti tko je zvijezda večeri. Ako baš smatraš da je nužno istaknuti da je riječ o njemu i misliš da bi moglo doći do zabune sa Stepincem, iduća rečenica može početi s nečim kao što je "Paršić je potom napravio to i to". To što se ne nalazi u nominativu u prvoj rečenici ne znači da ne može biti u nominativu u idućoj rečenici. A na kraju balade, u slučaju da ti je pasiv baš neizbježan, bolje bi ti bilo preoblikovati rečenicu u nešto tipa "Jura Paršić postavljen je za župnika u Jasenovcu u listopadu 1942., a postavio ga je nadbiskup Alojzije Stepinac.", makar mislim da je to pomalo kompliciranije rješenje. Niš' se ti ne sekiraj, nisi ograničen prostorom, možeš dodati par riječi ako će to poboljšati gramatičku kvalitetu teksta. Ključno je da od strane treba izbjegavati k'o što vrag bježi od tamjana. --Neptune, the Mystic 21:41, 24. prosinca 2020. (CET)
- Evo primjer pasiva kojeg sam koristio u članku o Jasenovcu: "Jure Paršić je postavljen za župnika u Jasenovcu u listopadu 1942. godine od strane nadbiskupa Alojzija Stepinca." Ok, može i aktiv: "Juru Paršića postavio je za župnika u Jasenovcu nadbiskup Alojzije Stepinac u listopadu 1942. godine." - ako koristim pasiv, Jure mi je u nominativu, što mi nekako bolje leži, obzirom da je cijeli pasus o njemu i počinje njegovim imenom. Što napraviti? Imbe hind 💊 19:01, 24. prosinca 2020. (CET)
Srpski ili srbijanski
[uredi kôd]Nedavno sam prebacio jednu kategoriju iz oblika "Srbijanski" u "Srpski" i to na temelju dosadašnje prakse koja je očita iz Kategorija:Životopisi, Srbija. Međutim, kolega @Vrtleska225 mi je skrenuo pažnju na to da bi ipak trebali biti "srbijanski". Trebali bi se usuglasiti i uniformirati nazive kategorija i članaka, kojih ima poprilično i uglavnom su oblika "srpski". --Argo Navis (razgovor) 16:51, 7. siječnja 2021. (CET)
- "Srbijanski" je de facto neologizam za koji mi nikad nije bilo potpuno jasno čime je motiviran. Npr. "srpski ministar vanjskih poslova" ili "srbijanski ministar vanjskih poslova"? U čemu je nejasnoća ako znamo da ministre vanjskih poslova nemaju narodi, već samo države? Zašto npr. "srbijanski glumac", kad glumce koji su npr. hrvatski Srbi ionako nitko nikad ne zove "srpskim glumcima"? U Hrvatskoj enciklopediji npr. "srbijanski kralj" - od koje i kakve zabune nas to čuva? GregorB (razgovor) 18:00, 7. siječnja 2021. (CET)
Komentar: Nisam siguran kako bi se ovo uopće trebalo riješiti. I Srbi imaju isti problem. Ono što me najviše buni je to da mi uopće ne padaju na pamet slični pridjevi za druge države. Kako se kaže? Hrvaćanski? Hrvatinski? Francuzinski? Jedino što sam čuo je "amerikanski". Na linku koji sam dao stoji preporuka:
- Pridev srpski treba upotrebljavati uz pojmove koji se odnose na Srbe kao naciju: srpski narod, srpski jezik, srpska kultura… Nije ga dobro upotrebljavati u značenju pripadanja državi Srbiji: srpski premijer, srpski ustav, srpska policija… S ciljem izbegavanja dvoznačnosti i nesporazuma, u ovim sintagmama umesto prisvojnog prideva (bilo srpski, bilo srbijanski) bolje je upotrebljavati prisvojni genitiv – Srbije: Vlada Srbije, predsednik Srbije, Ustav Srbije, policija Srbije.
- Pridev srbijanski može se upotrebljavati kada se odnosi na Srbiju u užem smislu ili na njen deo (u prošlosti i sadašnjosti): srbijanske varoši, srbijanski govori i sl. – u opoziciji prema, npr., vojvođanskim varošima, vojvođanskim govorima… Ovaj pridev se, doduše, može upotrebiti i kad se odnosi na Srbiju u celini, naročito u smislu razgraničavanja: srbijansko-bosanska ili srbijansko-crnogorska granica, na primer.
- Možda netko ima još kakvu ideju? Imbe hind 💊 18:08, 7. siječnja 2021. (CET)
- Naš kolega suradnik sve je napisao u 3. odlomku.-- MaGa▀▄poruči mi 18:54, 7. siječnja 2021. (CET)
Komentar: Ne znam... Nisam još čuo za oblik riječi koji postoji samo za neke riječi, u ovom slučaju za samo određene države. Do sada. I btw bolje mi zvuči "Vlada Srbije" nego "Srbijanska vlada". A ako prihvatimo gore navedenu logiku da bi trebalo zapravo govoriti "Srbijanska vlada" ili "Vlada Srbije", a ne "Srpska vlada", da li to znači da je "Hrvatska vlada" također krivo? Kako je ispravno? "Vlada Hrvatske"? Zašto onda svi govorimo "Hrvatska vlada"? I opet nije objašnjeno zašto postoji taj oblik riječi samo za Srbiju i Ameriku. Imbe hind 💊 21:21, 7. siječnja 2021. (CET)
- Moram još dodati da sam se drugdje zalagao za rješenje prema dominantnoj jezičnoj praksi, pa bi u ovom pitanju onda bilo pošteno da jedem ono što sam sam skuhao, a to bi bilo "srbijanski". No, "srbijanski", osim u specijaliziranoj upotrebi, ne dolazi ni iz jednog realnog jezičnog sloja, već je u suštini lektorska intervencija novijeg datuma. Ako prihvatimo da čisto lektorske intervencije normativno oblikuju jezik, morali bismo govoriti "ondje" umjesto "tamo" (a ne govorimo), ili bismo morali odustati od "stepenice" i pisati isključivo "stube" (jer lektori npr. na HRT-u navodno bez iznimke križaju prvo i zamjenjuju drugim). Ovo je kompleksan problem (sigurno daleko kompleksniji nego što sam ga ovdje opisao) o kojemu se vrlo malo govori. GregorB (razgovor) 10:52, 8. siječnja 2021. (CET)
- Ne znam jel ova diskusija jos traje ili se smatra gotovom, jer je proslo dva mjeseca, ali meni su uvijek drazi kraci sinonimi, tj. "srpski" u ovom slucaju. Tu se, kao i u mnogo cemu, vodim Occamovom britvom, iako ona mozda kao princip ne postoji u jezikoslovlju. Eto, m2c. Ionic22 (razgovor) 10:40, 3. ožujka 2021. (CET)
- Ispričavam se zbog dugačkog posta, koji slijedi:
- Osobno nikad nisam koristio riječ "srbijanski", niti namjeravam. U pitanju je zamršena kontroverzija, a o tome se, koliko vidim, ozbiljno i bez čvrstog zaključka osim da je potrebno bolje, preciznije normiranje jezičnog standarda, piše u srpskim akademskim člancima. Ovdje možete na tu temu pročitati stručni članak iz zbirke SANU srpskog jezikoslovca Milana Šipke. Inače, pregledom stručne jezikoslovne literature na srpskom jeziku, tu i tamo sam pronašao mjesta (pogotovo u radovima iz Bosne i Hercegovine, uključujući lingviste srpskog jezika iz Republike Srpske) u kojima se nepejorativno koristi pridjev srbijanski u skladu s definicijom iz Anića, ali samo djelomično:
- srbijanski, koji se odnosi na Srbiju i Srbijance
- Srbijanac, Srbin iz Srbije, usp. Préčanin
- Naime, budući da je česta uporaba pridjeva "srbijanski" kako bi se označila povezanost uz teritorij, institucije i općenito populaciju današnje Republike Srbije, tako u opreci s Anićevom definicijom imamo sintagme za druge etničke skupine koje žive na području Republike Srbije, paralelno sa sintagmom "hrvatski Srbi": "srbijanski Hrvati" uz koju se također koristi "srpski Hrvati". Zanimljivo je da je u tekstovima ustaljeno navesti specifično područje u Srbiji, kao npr. "Vojvođanski Hrvati" umjesto "srbijanski" ili "srpski" što, recimo, za američke Hrvate nije slučaj.
- Poanta svega ovoga je sljedeći zaključak: sama razlika između norma i prakse je posve nejasna. Oba pojma imaju svoje specifično značenje i oba su prihvatljiva. Kao jedino rješenje vidim pridržavanje stupovima Wikipedije, a pogotovo WP:N. Dat ću citat o nepristranom gledištu koji je na veliku nesreću ovog projekta prečesto mrtvo slovo na ekranu: "To podrazumijeva navođenje provjerljivih, mjerodavnih izvora kad god je moguće, naročito u kontroverznim temama"(nagl. aut). Uz niz stvari koje Wikipedija nije, tu je i također presudan detalj o izvornom istraživanju. Koristio se izraz srpski, srbijanski, ili oba, mi smo tu radi sažimanja gore navedenih provjerljivih, mjerodavnih izvora radi njihovog prestavljanja stanovništvu koje govori hrvatskim jezikom, u pitkom i preglednom obliku. Što se nama sviđa ili kako se nama čini je izvorno istraživanje, ako bi se takvim uopće moglo i nazvati. Prema tome, Wikipedija na hrvatskom jeziku mora odražavati hrvatsku jezičnu praksu u provjerljivim i mjerodavnim izvorima i stilski odražavati njihov diskurs. Površna usporedba pretraživanja interneta upitima "srpski tenisač novak đoković" i "srbijanski tenisač novak đoković", kao i pretraga stručnih članaka pisanih na hrvatskom jeziku, ukazuje da je pojam srbijanski puno manje zastupljen i koristi se samo u specifičnom kontekstu kada je potrebna diferencijacija između države i etničke pripadnosti, te u zaključku držim da bi se trebao koristiti samo kada na to upućuje izvor kojim se kakav članak potkrjepljuje. Što se kategorija tiče, npr. sportaša i sl., budući da su osobe kategorizirane prema zemlji u kojoj djeluju, ne vidim razloga za specifično naglašavanje da su Srbijanci, a ne Srbi, budući da se Bosanskohercegovački Srbi tako uvrštavaju u BiH kategoriju, a ne srpsku s etničkim značenjem. Zato mislim kako bi recimo "Srpski rukometaši" bilo primjereno, a "Srbijanski" ne. PickledTriangle (razgovor) 21:39, 12. ožujka 2021. (CET)
- Ne znam jel ova diskusija jos traje ili se smatra gotovom, jer je proslo dva mjeseca, ali meni su uvijek drazi kraci sinonimi, tj. "srpski" u ovom slucaju. Tu se, kao i u mnogo cemu, vodim Occamovom britvom, iako ona mozda kao princip ne postoji u jezikoslovlju. Eto, m2c. Ionic22 (razgovor) 10:40, 3. ožujka 2021. (CET)
- Naš kolega suradnik sve je napisao u 3. odlomku.-- MaGa▀▄poruči mi 18:54, 7. siječnja 2021. (CET)
Kalifati
[uredi kôd]Da li se piše Abasidski kalifat ili Abasidski Kalifat?--Fraxinus (razgovor) 21:18, 20. veljače 2021. (CET)
- @Fraxinuse, ovisi o tome je li u pitanju službeni naziv države. Institutov pravopis (koji toliko volim citirati, znam) kaže da se velikim početnim slovom pišu imena država i njihovi ustaljeni skraćeni oblici, ali isto vrijedi i za povijesne države (Zapadno Rimsko Carstvo, Mletačka Republika...). Slično pravilo vrijedi i za povijesna samoupravna područja i vojne međudržavne saveze, ali u tim slučajevima samo se prva riječ piše velikim početnim slovom (Kruševska republika, Mala antanta, Pariška komuna).
- Za one koji vole "klasičniji" pravopis Londonac, u njemu također piše da se velikim slovom pišu sve sastavnice imena država i zemalja osim veznika (Socijalistička Autonomna Pokrajina Vojvodina, Sovjetski Savez...). Eto, da ne duljim, rekao bih da se u ovom slučaju sve riječi pišu velikim početnim slovom. --Neptune, the Mystic 18:20, 21. veljače 2021. (CET)
Hvala ti na odgovoru, onda neka sve bude velikim slovom.--Fraxinus (razgovor) 20:59, 21. veljače 2021. (CET)
Naslov mi je malo sporan, pa vas molim da komentirate na SZR. GregorB (razgovor) 18:56, 12. ožujka 2021. (CET)
Yorkska ili Yorkijska provincija?
[uredi kôd]Da ne bih kasnije opterećivao ophoditelje i administratore, lijepo bih zamolio za savjet kako napisati posvojni pridjev od imena grada York? Hoće li biti Yorkijska ili Yorkska provincija? BTW, svakako se ne može napisati Yorkširska provincija, jer je Yorkshire povijesna grofovija, a crkvena provincija se naziva po katedralnom gradu Yorku. Hvala, Darrad2009 (razgovor) 15:38, 14. ožujka 2021. (CET)
@Darrad2009, ako već tražiš odnosni pridjev za York, onda izaberi ili yorški ili jorški. Da ne bih ulazio u detalje, reći ću samo da je takav zaključak najlakše izvući prema analogiji s "newyorški" odnosno "njujorški"--Neptune, the Mystic 16:18, 14. ožujka 2021. (CET)
- Izgleda da ni meni pogreške nisu strane...
@Darrade, dugujem ti ispriku, nisam ti rekao kako valja. Istina, kad bi se išlo po analogiji s New Yorkom, doista bi trebalo biti jorški (jer je oblik "njujorški" uvriježen), ali to, ipak, ne vrijedi i za samu riječ York, čiji bi pridjevski oblik trebalo pisati yorčki ili jorčki (koliko god to moglo biti zbunjujuće). Razlog? Zavirio sam malo u gramatiku (Silić-Pranjkovićevu) i vidio natuknicu u kojoj piše: "Sufiks se -sk(i) (napustivši s) stapa sa suglasnicima c u čk, k u čk, g u šk, h u šk, č u čk, ć u ćk, š u šk, ž u šk i s u sk" Među primjerima se navodi i tvorba pridjeva od imena Rijeka: Rijek(a) + (s)k(i) = riječki. Isto pravilo zapravo vrijedi i za York (jer osnova završava na velar i okluziv "k"). Još jednom, primi moju ispriku. --Neptune, the Mystic 17:44, 6. travnja 2021. (CEST)
- Izgleda da ni meni pogreške nisu strane...
Novinstvo i novinarstvo
[uredi kôd]Novinstvo i novinarstvo - google translate mi daje "journalism" i za jedno i za drugo. Članak novinstvo nemamo, ali zato imamo novinarstvo i kategorija:Novinstvo po godinama. Može li netko pojasniti i predložiti izmjene, ako su potrebne? --Argo Navis (razgovor) 12:18, 23. ožujka 2021. (CET)
- Za "novinstvo" Anić kaže "ukupnost djelatnosti na izdavanju i pisanju novina". (Pomalo čudno, HJP spominje "elektronsko novinstvo" kao "novinstvo na TV i radiju".[30]) Mislim da bi bilo bolje da imamo Novinarstvo po godinama i odgovarajuće članke, "novinstvo" zahvaća dosta usko, a "novinarstvo" bi po logici stvari bilo nadskup. GregorB (razgovor) 13:05, 23. ožujka 2021. (CET)
- Novinstvo bi bilo ekvivalent pojma "tisak" u metaforičkom značenju, eng. Press. (press conference = konferencija za tisak, tj. konferencija za novinstvo). U engleskom označava uglavnom tradicionalne, tiskane novine i časopise, a širi pojam su "(masovni) mediji" koji obuhvaćaju netiskana izdanja ("konferencija za medije"). Dotična praksa se odražava u hrvatskom novinarstvu. PickledTriangle (razgovor) 14:19, 23. ožujka 2021. (CET)
S navodnicima ili bez
[uredi kôd]Kategorija:Hrvatska kulturno-umjetnička društva - pola je s navodnicima, pola bez. Koji je standard? --Argo Navis (razgovor) 13:44, 26. ožujka 2021. (CET)
- Pravopis je tu, stavka C.--93.140.153.134 13:50, 26. ožujka 2021. (CET)
- @Argo Navis, IP nije u krivu, ali predlažem jedno bolje rješenje. Pravopis također tvrdi da u takvom slučaju može ići i kurziv. Da se ne bismo zamarali suvišnim pravopisnim znakovima u nazivima članaka, mogli bismo u članke staviti predložak {{POKAŽINASLOV:KUD ''Cetingradska tamburica''}} (to su dva apostrofa za italik, ne navodni znakovi!). Ionako će čitatelji pri pretrazi uglavnom pisati bez navodnika, a ovako će se naslov i dalje prikazivati u skladu s pravopisnim rješenjima. Dakle, sva društva s navodnim znakovima možemo prebaciti na stranice s naslovima bez navodnih znakova, a u sam članak staviti taj predložak koji će naslov prikazati kako treba. --Neptune, the Mystic 10:39, 27. ožujka 2021. (CET)
- Kurziv je dobra ideja, samo trebalo bi vjerojatno ujednačiti svugdje. (Ili jedno ili drugo, osobno nemam preferencije; navodnici mi bodu oči, ali to je moguće posljedica iskustva na enwiki. Treba uvažiti da pravopisni standardi napreduju i tehnološki: u rukopisu i na pisaćem stroju nema kurziva, a i u konvencionalnom tisku, s olovnim slovima, predstavlja komplikaciju, no danas je sasvim drukčije stanje.) Malo komplicira stvar što u naslovima treba razabrati što je ime a što zemljopisna odrednica. U HKUD "Petar Zrinski" "Petar Zrinski" je ime, u HKUD Perušić "Perušić" je zemljopisna odrednica, pa nema navodnika (KUD iz mjesta Perušića), ali Kulturno umjetničko društvo "Marof"? GregorB (razgovor) 11:20, 27. ožujka 2021. (CET)
- Upravo sam ovo došao pitati. Odlično. Ionako sam kurziv dosta koristio na ovaj način. No, postoje li još neke preporuke vezane za korištenje kurziva, masnih slova, podcrtanog teksta itd.? Da li bi netko dopunio upute? Imbe hind 💊 15:48, 27. ožujka 2021. (CET)
- Kod ovih navodnika postoji još jedan problem: par "" nije po hrv. pravopisu, bar ne ovom IHJJ. Oni navode samo parove „” i »«. ponor (razgovor) 18:26, 29. ožujka 2021. (CEST)
- Problem je što će te navodnike malo tko nabosti. Navodnike s tipkovnice (oba gornja) koristi bar 80% ljudi i to je danak globalizaciji, a onima koji znaju nabosti - danak lijenosti (kao što sam npr. ja). Doduše, WP popravljači bi mogli to napraviti (da rade kao programi prilagođeni hrvatskom pravopisu), ali valjda oni imaju preča posla.-- MaGa▀▄poruči mi 18:51, 29. ožujka 2021. (CEST)
- S obzirom da neki od tih članaka do danas nisu prepravljeni ni u kurziv niti na ispravne navodnike, jel pametna ideja premještati ih na naslove u kurzivu / ispravno "navodnikovane"? Hijerovit (razgovor) 11:59, 2. studenoga 2023. (CET)
- @Hijerovite, ja bih stavio vrlo nizak prioritet na te članke. To nitko ne otvara. Sloboda uređivanja svega pa i ovoga dana je. ponor (razgovor) 12:20, 2. studenoga 2023. (CET)
- S obzirom da neki od tih članaka do danas nisu prepravljeni ni u kurziv niti na ispravne navodnike, jel pametna ideja premještati ih na naslove u kurzivu / ispravno "navodnikovane"? Hijerovit (razgovor) 11:59, 2. studenoga 2023. (CET)
- Problem je što će te navodnike malo tko nabosti. Navodnike s tipkovnice (oba gornja) koristi bar 80% ljudi i to je danak globalizaciji, a onima koji znaju nabosti - danak lijenosti (kao što sam npr. ja). Doduše, WP popravljači bi mogli to napraviti (da rade kao programi prilagođeni hrvatskom pravopisu), ali valjda oni imaju preča posla.-- MaGa▀▄poruči mi 18:51, 29. ožujka 2021. (CEST)
- @Argo Navis, IP nije u krivu, ali predlažem jedno bolje rješenje. Pravopis također tvrdi da u takvom slučaju može ići i kurziv. Da se ne bismo zamarali suvišnim pravopisnim znakovima u nazivima članaka, mogli bismo u članke staviti predložak {{POKAŽINASLOV:KUD ''Cetingradska tamburica''}} (to su dva apostrofa za italik, ne navodni znakovi!). Ionako će čitatelji pri pretrazi uglavnom pisati bez navodnika, a ovako će se naslov i dalje prikazivati u skladu s pravopisnim rješenjima. Dakle, sva društva s navodnim znakovima možemo prebaciti na stranice s naslovima bez navodnih znakova, a u sam članak staviti taj predložak koji će naslov prikazati kako treba. --Neptune, the Mystic 10:39, 27. ožujka 2021. (CET)
Možemo li se dogovoriti za opciju sa {{POKAŽINASLOV:KUD ''Cetingradska tamburica''}}? Inzistiranje na ispravnim navodnicima mi se čini beznadno, a ovo s kosim slovima puno bolje. --Argo Navis (razgovor) 08:36, 16. travnja 2021. (CEST)
- Ja u tekstu najčešće stavljam kurziv, ispravne navodnike samo kad baš treba, a onda biram obrnute francuske. Kako se wikipovezuje na članke s kurzivom u naslovu, jel to stvara probleme? ponor (razgovor) 09:06, 16. travnja 2021. (CEST)
- @Ponor, wikipoveznice nisu problem. --Argo Navis (razgovor) 20:23, 29. travnja 2021. (CEST)
Transkripcija japanskih/kineskih imena
[uredi kôd]Koje je pravilo pri transkripciji japanskih/kineskih imena? Jer vidim po kategorijama da ima svega, malo transkribiranih malo ne. --Dijabolični El 19:15, 27. ožujka 2021. (CET)
- Više-manje isto sam pitanje postavio u Kafiću prije pola godine i u međuvremenu nismo došli do nekog naročitog rješenja. Summa summarum, Institutov pravopis iz 2013. tvrdi da se strana i zemljopisna imena iz jezika koji se ne služe latinicom trebaju pisati prema uobičajenom izgovoru u hrvatskom, dakle transkribirano (Jukio Mišima, Fudži), premda kaže da je moguća i transliteracija (Yukio Mishima, Fuji). Pravopis Matice hrvatske pak kaže da bi kineska i japanska imena trebalo pisati transliterirano, a Hrvatski pravopis Babića i Moguša pak favorizira transkripciju (tj. tvrdi da se takva imena pišu prema izgovoru u hrvatskom). To su divote naše pravopisne tradicije... --Neptune, the Mystic 22:21, 27. ožujka 2021. (CET)
- U praksi apsolutno prevladava transliteracija, i tu se praktički ništa nije promijenilo u posljednjih 20-ak godina (ne kažem da je to dobro niti da je loše, samo konstatiram). GregorB (razgovor) 22:40, 27. ožujka 2021. (CET)
- Ja sam Kinez i naučio sam da Hrvati preferiraju prvobitna imena kao "München", a da Srbi preferiraju transkripciju kao "Minhen" jer je to lakše s preobrazbom ćirìlice. Međutim, pogrešno je pisati "Šenžen". "Zh" je uvijek "dž", to nije kao ruski. Kineski "z" je hrvatski "dz", pa "zh" = "dž". Također c (c) i ch (č), j (đ), q (ć), x (crnogorski ś [ɕ], srpski/hrvatski sj). Pogledajte srpski članak, tamo je to "Šendžen". Mislim da je "Šenžen" pogreška i ne hrvatska pravopisna tradicija. Shenzhen je jako novi grad, prije 30 godina je bio malo selo. Nije kao Peking (Beijing) ili Šangaj (Shanghai) koji imaju tradicionalno ime na hrvatskom. Ako ne promijenite Šenžen → Shenzhen/Šendžen, to je opasno. Znate da mediji kopiraju Wikipediju. --94.134.89.153 04:52, 2. travnja 2021. (CEST)
- Hvala što ste se javili, 94.134.89.153, i hvala za ispravak u Shenzhen/Šenžen. Nadam se da nam možete pomoći i s drugim člancima (prijavite se!). Slažem se, trebalo bi naziv prebaciti barem u Shenzhen (v. proleksis, također u čl. na enciklopedija.hr), uz navođenje izgovora: ova stranica kaže da je on IPA:[ʂən tʂən]; ja ga na youtube čujem negdje između šn-čn, šn-đn i šn-džn. "Naš" govornik na wm-commons izgovara dosta mekše, drugi slog gotovo kao ć. Zanimljivo je pogledati kako ga transkribiraju ostale wikipedije: ru:Шэньчжэнь, el:Σεντσέν, hu:Sencsen, mk:Шенџен, sr:Šendžen, cs:Šen-čen, az:Şençjen. Pozdrav, ponor (razgovor) 07:49, 2. travnja 2021. (CEST)
- Kineski samoglasnik e je kao bugarski ъ ili engleski [ə]. Zbog toga imaš dojam da nema samoglasnika. Nazalizacija na kraju također je uobičajena pojava u razgovornom jeziku. Standardni kineski jezik ima oko 420 slogova. Nije važno točno oponašati izgovor, važnije je imati dosljedan sustav s jasnim ekvivalentom za svaki slog. Rusi imaju dobru transkripciju zbog arhimandrita Palladija. Neki jezici nemaju suglasnik dž i neki jezici misle da kineski zh nije tako zvučan. Točno je da je glavna razlika između kineskih konsonantnih parova aspiracija, a ne zvučni/bezvučni, ali hrvatski č također nije kao kineski zh. Česi koriste č za zh i čch [tʃx] za ch. Osobno mi se ne sviđa jer je jako komplicirano i crtica između slogova također je nepotrebna, ali je to izmislio neki sinolog prije 70 godina. Pinyin je ISO norma i vidim da je netko napisao „Prema hrvatskom pravopisu, imena ljudi i geografska imena pišu se po pinyinu“. S pinyinom nikad se ne može pogriješiti i već ga koristite praktično svugdje. I već koristite međunarodnu transkripciju za japanski jezik. Razumijem da Hrvati ne znaju odmah kako izgovoriti imena, ali taj problem imate i s jezicima koji koriste latinicu. Slavenski jezici imaju prednost sa sibilantima, ali još uvijek postoje problemi sa samoglasnicima. Iz onoga što sam razumio, ne postoji službena hrvatska transkripcija za kineski. Sustav na srpskoj Wikipediji također nije služben i ponekad ga ljudi koriste pogrešno.--Explosivo (razgovor) 03:03, 4. travnja 2021. (CEST)
- Hvala za pojašnjenje, @Explosivo. Dobro nam došao! Ja sam promijenio sve što sam mogao u Diff/5834718, a za sam naslov trebat ćemo pomoć administratora @Neptune, the Mystic jer već postoji Shenzhen s preusmjeravanjem. Bit će mi drago pratiti tvoje doprinose u drugim člancima i još učiti o tvojoj domovini. ponor (razgovor) 05:04, 4. travnja 2021. (CEST)
- Hvala Neptunu za preimenovanje. Zanimljivo mi je što u članku među prvim poveznicama imamo Guangzhou koji je transkribiran kao Guangđou, dakle ne Guangžou i ne Guangdžou. @Explosivo, a što raditi s ovim ng, koji je to glas? ponor (razgovor) 12:40, 4. travnja 2021. (CEST)
- "Dž" je najbolja opcija. Meka varijanta bi bila „j“ u pinyinu. Kineski „zh, ch, sh, r“ su vrlo tvrdi, a „j, q, x“ su vrlo meki. Znam da puno Hrvata ne radi veliku razliku između mekih i tvrdih parova, možda zbog kajkavskog utjecaja u Zagrebu, ali budući da hrvatski ima izvrsne ekvivalente (osim „x“ /ɕ/), možemo ih koristiti. („R“ u pinyinu je zanimljiva stvar. Tradicionalni pekinški izgovor je kao engleski R bez labijalizacije, ali neki ljudi kažu „ž“. Kada vidiš „r“, pišite „ž“ kao u češkoj ili ruskoj transkripciji.) „Ng“ je velarni N [ŋ] (također uvularni [ɴ] prema drugoj raščlani) kao u hrvatskoj riječi „mango“, ali nikad ne izgovaramo [ŋɡ]. „G“ je samo grafički znak. Naprimjer Rusi koriste meki „нь“ za „n“ i tvrdi „н“ za kineski „ng“, ali u engleskim riječima koriste „нг“ za isti glas. Najlakše rješenje je ne mijenjati. Već imamo Peking (pinyin: Beijing (Bejđing)) i vjerojatno to izgovarate s [ɡ], naročito u drugim padežima. --Explosivo (razgovor) 06:10, 5. travnja 2021. (CEST)
- Kineski samoglasnik e je kao bugarski ъ ili engleski [ə]. Zbog toga imaš dojam da nema samoglasnika. Nazalizacija na kraju također je uobičajena pojava u razgovornom jeziku. Standardni kineski jezik ima oko 420 slogova. Nije važno točno oponašati izgovor, važnije je imati dosljedan sustav s jasnim ekvivalentom za svaki slog. Rusi imaju dobru transkripciju zbog arhimandrita Palladija. Neki jezici nemaju suglasnik dž i neki jezici misle da kineski zh nije tako zvučan. Točno je da je glavna razlika između kineskih konsonantnih parova aspiracija, a ne zvučni/bezvučni, ali hrvatski č također nije kao kineski zh. Česi koriste č za zh i čch [tʃx] za ch. Osobno mi se ne sviđa jer je jako komplicirano i crtica između slogova također je nepotrebna, ali je to izmislio neki sinolog prije 70 godina. Pinyin je ISO norma i vidim da je netko napisao „Prema hrvatskom pravopisu, imena ljudi i geografska imena pišu se po pinyinu“. S pinyinom nikad se ne može pogriješiti i već ga koristite praktično svugdje. I već koristite međunarodnu transkripciju za japanski jezik. Razumijem da Hrvati ne znaju odmah kako izgovoriti imena, ali taj problem imate i s jezicima koji koriste latinicu. Slavenski jezici imaju prednost sa sibilantima, ali još uvijek postoje problemi sa samoglasnicima. Iz onoga što sam razumio, ne postoji službena hrvatska transkripcija za kineski. Sustav na srpskoj Wikipediji također nije služben i ponekad ga ljudi koriste pogrešno.--Explosivo (razgovor) 03:03, 4. travnja 2021. (CEST)
- Hvala što ste se javili, 94.134.89.153, i hvala za ispravak u Shenzhen/Šenžen. Nadam se da nam možete pomoći i s drugim člancima (prijavite se!). Slažem se, trebalo bi naziv prebaciti barem u Shenzhen (v. proleksis, također u čl. na enciklopedija.hr), uz navođenje izgovora: ova stranica kaže da je on IPA:[ʂən tʂən]; ja ga na youtube čujem negdje između šn-čn, šn-đn i šn-džn. "Naš" govornik na wm-commons izgovara dosta mekše, drugi slog gotovo kao ć. Zanimljivo je pogledati kako ga transkribiraju ostale wikipedije: ru:Шэньчжэнь, el:Σεντσέν, hu:Sencsen, mk:Шенџен, sr:Šendžen, cs:Šen-čen, az:Şençjen. Pozdrav, ponor (razgovor) 07:49, 2. travnja 2021. (CEST)
- Ja sam Kinez i naučio sam da Hrvati preferiraju prvobitna imena kao "München", a da Srbi preferiraju transkripciju kao "Minhen" jer je to lakše s preobrazbom ćirìlice. Međutim, pogrešno je pisati "Šenžen". "Zh" je uvijek "dž", to nije kao ruski. Kineski "z" je hrvatski "dz", pa "zh" = "dž". Također c (c) i ch (č), j (đ), q (ć), x (crnogorski ś [ɕ], srpski/hrvatski sj). Pogledajte srpski članak, tamo je to "Šendžen". Mislim da je "Šenžen" pogreška i ne hrvatska pravopisna tradicija. Shenzhen je jako novi grad, prije 30 godina je bio malo selo. Nije kao Peking (Beijing) ili Šangaj (Shanghai) koji imaju tradicionalno ime na hrvatskom. Ako ne promijenite Šenžen → Shenzhen/Šendžen, to je opasno. Znate da mediji kopiraju Wikipediju. --94.134.89.153 04:52, 2. travnja 2021. (CEST)
- U praksi apsolutno prevladava transliteracija, i tu se praktički ništa nije promijenilo u posljednjih 20-ak godina (ne kažem da je to dobro niti da je loše, samo konstatiram). GregorB (razgovor) 22:40, 27. ožujka 2021. (CET)
Navodnici
[uredi kôd]Koji su ispravni navodnici u hrvatskome standardnom jeziku? Ovdje se navodi da su ispravni: „” i »«, ali ih dosad nisam viđao u člancima. Obično se u člancima rabe engleski "". Pojašnjenje pls? – Aca 💬 ● ❤️️ 12:06, 8. travnja 2021. (CEST)
- Napisao dva odlomka iznad.-- MaGa▀▄poruči mi 17:39, 8. travnja 2021. (CEST)
Karateke
[uredi kôd]@MaGa i ja nismo sigurni kaže li se karateke ili karatisti. Treba provjeriti i ostale nazive majstora borilačkih vještina. --Argo Navis (razgovor) 20:21, 29. travnja 2021. (CEST)
- Karatisti su riješeni. Treba provjeriti i ostale nazive: Kategorija:Majstori borilačkih vještina. --Argo Navis (razgovor) 10:41, 30. travnja 2021. (CEST)
Kroatizirano ime vladara
[uredi kôd]Molio bih lijepo pomoć. Sređujem popise gruzijskih vladara. Imena kraljeva kroatiziramo. Uglavnom nije problem to učiniti s imenima gruzijskih vladara, ali postoji jedan za kojeg stvarno ne bih znao kako bih ga na hrvatskom jeziku napisao. Radi se o ovom kralju Jesse of Kartli. Uvijek pogledam rusku i ukrajinsku vikipediju da vidim kako su oni to uradili, a na ruskoj stoji Iesse. Ja sam zasad stavio Jese, bez dvostrukog s, jer ne vidim smisao, ali možda sam promašio totalno s cijelim imenom? Ima li tko kakvu ideju? Unaprijed hvala! Blek Stena (razgovor) 18:27, 8. svibnja 2021. (CEST)
Wikimedia Foundation na HR wikijima
[uredi kôd]Možda prespecifično pitanje - zanima me koliko je rigidan HR wikijima oko Wikimedia Foundation prijevoda?
Vidim da se koristi Zaklada Wikimedija iako mi se čini da bi ovdje zbog jednobraznosti i jednostavnosti akronima WMF možda bilo bolje koristiti Wikimedija Fundacija? (nisam ljubitelj lokaliziranja barndova do slabe ili nikakve prepoznatljivosti u svrhu normativnog konzervatizma). Što mislite? --Zblace (razgovor) 09:46, 11. svibnja 2021. (CEST)
- Kad bi se govorilo o slaboj prepoznatljivosti, više bih se osvrnuo na Zajednički poslužitelj, u čijem nazivu, po mojem mišljenju, nedostaje riječ "Wikimedijin" (radi se, naravno, o Wikimedia Commonsu), ali dobro, to nije sad tema. U članku o toj zakladi navedena su oba naziva, i Zaklada Wikimedija i Wikimedia Foundation. Nekako ne bih rekao da je zbog toga prijeko potrebno mijenjati ustaljeni prijevod, pogotovo kad i u stvarnom životu postoje određene pokrate čiji puni naziv odudara od navedenih slova (npr. NATO je Sjevernoatlantski savez, AIDS/SIDA je sindrom stečene imunodeficijencije, CD je kompaktni disk itd.), pa ipak ne dolazi do zbunjenosti jer se uvijek zna na što se misli. Ukratko, čini se kao da i pokrata WMF i hrvatski naziv mogu supostojati bez većih problema. --Neptune, the Mystic 10:16, 11. svibnja 2021. (CEST)
- Ne treba trošiti puno riječi. Ostalo je rekao Neptune.-- MaGa▀▄poruči mi 18:19, 11. svibnja 2021. (CEST)
I need an article check
[uredi kôd]Hello everyone! I wrote the draft https://hr.wikipedia.org/wiki/Suradnik:BarbaraLuciano13 of an article about a well-known Italian artist https://en.wikipedia.org/wiki/Andrea_Benetti_(artist) already present in the main foreign languages. I am looking for someone to check if the draft is ok to be able to publish it on the main menu. Thanks so much, --BarbaraLuciano13 (razgovor) 10:49, 25. lipnja 2021. (CEST)
Neologistička preusmjeravanja
[uredi kôd]Naletih slučajno na preusmjeravanje velenapadaj, pa nađoh ubrzo i dalekovidnica, zrakomlat, brzoglas a siguran sam da ih ima još. Predlažem brisanje budući da osim onog tko ih je smislio siguran sam da ih nitko nikada nije neironično upotrijebio u govoru. --Dijabolični El 17:12, 30. lipnja 2021. (CEST)
- Dodaj k tome samovoz i vrtolet. Zanimljivo je da su mnoge od tih riječi prema hjp.znanje.hr neologizmi nezabilježeni prije 1941. godine, pa su istovremeno i neologizmi i arhaizmi. Vjenceslav Levi razgovor 17:55, 30. lipnja 2021. (CEST)
- Stavite {{Bris}} gdje treba. --Argo Navis (razgovor) 00:09, 12. srpnja 2021. (CEST)
Pravopis Gin Ili Dzin?
[uredi kôd]Postovanje,
radi se o tekstu na temu Dzin (pice) koji sam ispravila no medjutim je moj ispravak vracen na staro.
S obzirom na to da pisemo Coca-Cola a ne Koka-Kola ili pisemo Whisky a ne Viski, logicno bi bilo da pisemo Gin a ne Dzin.
S obzirom da nisam lektor ni jezikoslovac, molila bih Vas obrazlozenje iz kojeg razloga moj ispravak nije prihvacen.
Hvala!— Prethodni nepotpisani komentar napisao je 213.47.153.29 (razgovor • doprinosi)
- Evo natuknica na HJP-u koja preusmjerava na džin. Na istom portalu potražite i whisky i viski. Ista je stvar na Hrvatskoj enciklopediji LZMK-a. Evo i poveznica na pravopis hrvatskog jezika (odlomak b) fonetizirano, tj. prilagođeno hrvatskomu jeziku).-- MaGa▀▄poruči mi 19:07, 26. srpnja 2021. (CEST)
- P.S. Da ne bi bilo zabune, ni ja nisam jezikoslovac, samo pokušavam pratiti zbivanja oko jezika. Pade mi sad na pamet: to što na 90% cjenika u kafićima piše gin, ne znači i da je jezično ispravno.-- MaGa▀▄poruči mi 19:15, 26. srpnja 2021. (CEST)
Mislim da se tako piše jer je Coca-Cola naziv tvrtke, a džin je samo vrsta pića. Coca-Cola je vlastito ime. Etiktov (razgovor) 20:13, 26. srpnja 2021. (CEST)
Budućnost glazbenih žanrova
[uredi kôd]Dragi kolege i kolegice, imam osjećaj da bismo trebali usvojiti novu jezičnu praksu, barem što se tiče zapisivanja žanrovskih odrednica u člancima.
Naime, sve do lani izmicalo mi je nešto očito: izrazi poput "alternativni rock sastav" i "progresivni metal sastav". Možda na prvi pogled ništa i ne izgleda pogrešno, no nešto svakako upada u oko kad riječ "sastav" zamijenimo s "grupa". Iako se pridjevi "alternativni" i "progresivni" odnose na rock i metal, u obliku s grupa nagonski bismo ih promijenili u ženski rod, "progresivna metal grupa" i "alternativna rock grupa". To nije ispravno jer se tom praksom unosi drugačije značenje u tekst (npr. metal-grupa koja se postupno razvija ili rock-grupa koja predstavlja nekakvu zamjenu ili otklon od kakve "kanonske" grupe). Ponavljam, ti pridjevi klasificiraju žanrove, a ne sastave. Recimo da bismo po analogiji tako mogli odvojiti narodne sastave od sastava narodne glazbe.
@Srđan, kolega administrator s bs.wiki, već se pozabavio tim problemom na tom projektu tako što je promijenio pogrešno imenovane kategorije (npr. kategoriju "Melodične death metal grupe" preimenovao je u "Grupe melodičnog death metala"). Vjerujem da trebamo tako postupiti i ovdje.
Nota bene, to ne bi značilo mijenjanje samih naziva žanrova, tu trebamo slijediti uobičajeni uzus. U infookvirima bi i dalje trebalo normalno pisati "alternativni rock" ili "progresivni metal", ali u kombinaciji sa "sastav" ili nekom sličnom riječi to bismo promijenili ili u "rock-sastav" ili "sastav alternativnog rocka", kako već odgovara u tekstu.
Usput, kad već pišem o toj problematici, nije naodmet spomenuti da smo dosad ignorirali i pravopisno pravilo o upotrebi spojnice. Ako želimo što nazvati skupinom koja žanrovski pripada rocku, takav izraz trebamo zapisati kao "rock-sastav", a ne kao "rock sastav". Nije to preteško ispraviti, to bih mogao i sam svojim botom.
Toliko od mene, htjedoh vas samo obavijestiti o tome, a usput i pitati za mišljenje prije nego što se bacim na samo prepravljanje. --Neptune 🕉 the Mystic 18:30, 29. srpnja 2021. (CEST
Prevođenje
[uredi kôd]Kako da na hrvatski prevedem fortis and lenis consonants? —Etiktov (razgovor) 14:28, 29. listopada 2021. (CEST)
- Također, prevodim li stress kao naglasak ili stres? Etiktov (razgovor) 14:40, 29. listopada 2021. (CEST)
- Fortis i lenis poimence znače jak i slab, tako da bi doslovan prijevod bio jaki i slabi suglasnici (po jačini artikulacije), no Kapović ih u Uvodu u indoeuropsku lingvistiku naziva napetima i nenapetima. Za stress ne mogu biti posve siguran bez konteksta, no rekao bih da je to naglasak, odnosno mjesto naglaska. Neptune 🕉 the Mystic 20:07, 29. listopada 2021. (CEST)
- Hvala na odgovoru. Etiktov (razgovor) 20:23, 29. listopada 2021. (CEST)
- Fortis i lenis poimence znače jak i slab, tako da bi doslovan prijevod bio jaki i slabi suglasnici (po jačini artikulacije), no Kapović ih u Uvodu u indoeuropsku lingvistiku naziva napetima i nenapetima. Za stress ne mogu biti posve siguran bez konteksta, no rekao bih da je to naglasak, odnosno mjesto naglaska. Neptune 🕉 the Mystic 20:07, 29. listopada 2021. (CEST)
Koncentracijski i sabirni
[uredi kôd]Pišem ovdje iako je pitanje (wiki)političko. Imamo zanimljivu nedosljednost u nazivima koncentracijskih (intitle:) i sabirnih (intitle:) logora: Na ulazu u Koncentracijski logor Jasenovac pisalo je, vidi se na slikama, »Sabirni logor…«, a ime Sabirnog logora Auschwitz bilo je »Konzentrationslager Auschwitz«. Hoćemo li sve sabirne preimenovati u koncentracijske uz preusmjeravanja? Što napraviti s de:Vernichtungslager Treblinka/Sabirni logor Treblinka? Zašto je logor Jasenovac koncentracijski, a Jadovno (i dalje) sabirni? ponor (razgovor) 15:25, 2. prosinca 2021. (CET)
![preimenovati](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/75/Pictogram_voting_move.svg/20px-Pictogram_voting_move.svg.png)
»Vernichtungslager« u prijevodu znači »Logor za istrebljenje«. Članak »Sabirni logor Treblinka« treba preimenovati u »Istrebljivački logor Treblinka«.
Srdačno, Koreanovsky (Ča–Kaj–Što?!) 18:35, 2. prosinca 2021. (CET)- @Koreanovsky, jasno je da su svi oni bili *i* logori za istrebljivanje i da »sabirni« u nas (premda je ~istoznačan) nosi konotacije smanjivanja tog aspekta, zato nemam problema s preimenovanjem svih članaka o logorima u koncentracijske. Čak sam i za to da se Treblinka zove koncentracijskim logorom (vjerojatno će ga svi tražiti pod tim imenom, a i zgodno je kad počneš utipkavati »Koncen« da se izlistaju svi članci). Za oblik »istrebljivački logor« nisam čuo. Što god da odlučimo, ovo će trebati izvesti administrator jer već postoje razna preusmjeravanja. ponor (razgovor) 18:50, 2. prosinca 2021. (CET)
@Ponore, iako sam već par puta čitao izraz »istrebljivački logor«, meni malkice djeluje kao 1:1 bukvalan prijevod engleskog izraza »extermination camp«. Mislim da se u hrvatskoj književnosti više koriste oblici »logor za istrebljenje«, »logor istrebljenja« i »logor smrti«, a iskreno mi djeluje kao da je naziv »Istrebljivački logor/Logor smrti Treblinka« (= prijevod engleskog naziva) najprecizniji. Sad je pitanje kako stoji u literaturi.
Hrvatska enciklopedija (LZMK) spominje sljedeće u članku o Treblinki:
- »Nakon osvojenja Poljske nacisti su pokraj sela osnovali koncentracijski logor, u kojem je tijekom II. svj. rata bilo, procjenjuje se, ubijeno oko 974 000 osoba (Židovi, Poljaci i dr.). Nakon rata je na mjestu logora podignut memorijalni muzej.«[1]
Izvori
- ↑ Treblinka. enciklopedija.hr. Hrvatska enciklopedija, mrežno izdanje. Leksikografski zavod Miroslav Krleža, 2021. Pristupljeno 3. prosinca 2021.
@Ivi104, @Neptune, the Mystic; može li se ovo riješiti s botom? Pozz, Koreanovsky (Ča–Kaj–Što?!) 19:52, 3. prosinca 2021. (CET)
@Ponore, upravo sam premjestio članak na naziv »Koncentracijski logor Treblinka«. Što misliš o nazivu »Treblinka (logor za istrebljenje)«? —Koreanovsky (Ča–Kaj–Što?!) 20:48, 3. prosinca 2021. (CET)
- Merci beaucoup, @Koreanovsky! Evo vidim da već imamo »Treblinka« s preusmjeravanjem na konclogor Treblinka. Mislim da je to dovoljno. Neka se svi zovu isto, a što su točno bili pisat će vjerojatno već u prvoj rečenici: neki su ispočetka bili samo radni logori pa su ih prenamijenili u logore za istrebljenje, ili miješane. Enciklopedija.hr ima opširan članak o konclogorima, ovi kazneni, radni i za istrebljenje su sve njihove podvrste. ponor (razgovor) 23:44, 3. prosinca 2021. (CET)
Južni vetar
[uredi kôd]Radim novu razdvojbu, ali nisam siguran kada prevodimo nazive (npr. Dynasty => Dinastija (televizijska serija), a kada ostavljamo izvorni naziv (npr. FK Crvena zvezda). Trenutno razdvojba izgleda ovako:
- Južni vetar (izdavačka kuća)
- Južni vjetar (TV serija), srbijanska TV serija
Jesam li to napravio u skladu s pravopisnim pravilima? —Argo Navis (razgovor) 08:25, 20. prosinca 2021. (CET)
- @Argo Navis koliko mi je netko bio davno objasnio, ako za film/seriju postoji, pišemo hrvatski naslov, u suprotnom ostavljamo originalni naslov. Već sam ispravio, naslov filma je preveden, ali serija nije. Zviz2401 (razgovor) 01:39, 11. travnja 2022. (CEST)
brigada HV ili brigada HV-a?
[uredi kôd]Potrebno je odrediti sklanja li se kratica i uskladiti članke:
-- ₳RɢṌ Ṅav¡ડ 10:44, 5. srpnja 2022. (CEST)
- Kao prvo, to nije kratica, već pokrata. Pravilno je reći brigada HV-a. Pokrate su riječi koje se pišu velikim slovima najčešće nastale kraćenjem višerječnoga imena. U hrvatskome standardnom jeziku pokrate se sklanjaju tako da se ispred nastavka umetne spojnica. U mrežnom izdanju Hrvatskoga pravopisa IHJJ-a u rječniku se može pronaći pokrata HV te tamo jasno piše da je genitiv te pokrate HV-a. KosiValjak (razgovor) 11:26, 30. srpnja 2022. (CEST)
Naš(a) DNA
[uredi kôd]Hrvatski na maturi kaže: Pokrate se u hrvatskome standardnom jeziku sklanjaju. Između obličnoga nastavka i pokrate piše se spojnica: NA DNK, G DNK-a, DL DNK-u, I DNK-om. Pokrate su muškoga roda osim pokrata na -A koje se čitaju kao jedna riječ (npr. INA, HINA). Te su pokrate ženskoga roda. Pokrate na -A koje se čitaju slovkajući, npr. PA [pe a], PSA [pe es a] muškoga su roda. Pokrate na -A ženskoga roda katkad se pišu kao riječi, pa se onda tako i sklanjaju, npr. Ina, Hina, G Ine, Hine, DL Ini, Hini, A Inu, Hinu, I Inom, Hinom.
Naši su članci pak: glasnička RNK, mitohondrijska DNA i sam DNA...
Planiram krenuti u sustavan rat, ali svakako obavještava za buduće članke. Etiktov (razgovor) 21:19, 16. studenoga 2022. (CET)
Kontinentska ili kontinentalna?
[uredi kôd]Prije nego pobrišemo gomilu kategorija na Kategorija:Članci predloženi za brisanje, može li netko provjeriti kaže li se kontinentska ili kontinentalna (natjecanja)? ₳RɢṌ Ṅav¡ડ 23:00, 23. siječnja 2023. (CET)
Jezični savjetnik IHJJ-a (555 jezičnih savjeta, IHJJ: Zagreb, 2016., str. 86.) navodi kod primjera kulturalni > kulturni:
![Wikicitati](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/f/fa/Wikiquote-logo.svg/15px-Wikiquote-logo.svg.png)
Na str. 83. navode kako kontekstni ima prednost pred kontekstualnim (contextual), na str. 125. rekreacijski pred rekreativnim itd.—Pax Vobiscum! (razgovor) 00:07, 24. siječnja 2023. (CET)
- Dakle, "kontinentalna" zapravo dolaze od eng. continental, ne od našeg "kontinent"? ₳RɢṌ Ṅav¡ડ 09:12, 24. siječnja 2023. (CET)
- Bez obzira na to kojim su putem riječi došle u hrvatski jezik, obje su dio leksika:
- rjecnik.hr: kontinentalni / kontinentski
- hjp.hr: kontinentalan / kontinentski
- Moguće da postoje i male razlike u značenjima: kontinentsko razilaženje bilo bi geološko udaljavanje kontinenata, a kontinentalni sukob - sukob država na kontinentu. Nešto u tom smislu pišu i natuknice na HJP.
- U korpusu pobjeđuje kontinents* : kontinental* = 10 : 1500. ponor (razgovor) 09:46, 24. siječnja 2023. (CET)
- Da, riječ je o bliskoznačnicama, s time da kontinentalan ima šire značenje. Kontinentski se odnosi samo na kontinent (i uglavnom se rabi u sintagmama povezanim s geologijom, npr. "kontinentski led", "kontinentski prag"), a kontinentalan i na kopno općenito. Čisto neka se zna, potonju riječ iz leksičkog fonda ne izbacuje ni preskriptivni Šonjin Rječnik hrvatskoga jezika (koji navodi i sintagme "kontinentalni rat", "kontinentalne zemlje"), tako da je ne trebamo izbjegavati. Neptune 🕉 the Mystic 10:36, 24. siječnja 2023. (CET)
- Bez obzira na to kojim su putem riječi došle u hrvatski jezik, obje su dio leksika:
- Hrvatska enciklopedija navodi: „Umjerena kontinentska klima vlada u pampama, a hladna kontinentska klima u Patagoniji i Andama iznad 3500 m (prosječna godišnja temperatura niža od 10 °C).”—Pax Vobiscum! (razgovor) 17:06, 24. siječnja 2023. (CET)
- Ista enciklopedija u članku o klimi ima samo razne kontinentalne. U pravilu, članke nazivamo po imenu koje je najčešće u divljini (en:WP:COMMONNAME). Korpus za "kontinentsk* klim*" nalazi 0 slučajeva, a za "kontinental* klim*" njih 20. ponor (razgovor) 18:06, 24. siječnja 2023. (CET)
- Relativno nedavno sam učila o klimama i uvijek smo na satovima spominjali kontinentalnu, nikad kontinentsku. Ne znam je li to relevatno. Lp, The Yennefer (razgovor) 21:41, 24. siječnja 2023. (CET)
- Ista enciklopedija u članku o klimi ima samo razne kontinentalne. U pravilu, članke nazivamo po imenu koje je najčešće u divljini (en:WP:COMMONNAME). Korpus za "kontinentsk* klim*" nalazi 0 slučajeva, a za "kontinental* klim*" njih 20. ponor (razgovor) 18:06, 24. siječnja 2023. (CET)
- Hrvatska enciklopedija navodi: „Umjerena kontinentska klima vlada u pampama, a hladna kontinentska klima u Patagoniji i Andama iznad 3500 m (prosječna godišnja temperatura niža od 10 °C).”—Pax Vobiscum! (razgovor) 17:06, 24. siječnja 2023. (CET)
Crtica
[uredi kôd]Trogirsko – rogoznička četa ili Trogirsko-kaštelanski partizanski odred, treba uniformirati. ₳RɢṌ Ṅav¡ડ 13:21, 23. ožujka 2023. (CET)
- To ide sa spojnicom, kao splitsko-makarska biskupija, što znači i splitska i makarska. Prirodoslovni i matematički fakultet, trogirska i rogoznička četa. U deklinaciju trogirsko-rogozničkE četE ide samo druga riječ. ponor (razgovor) 14:21, 23. ožujka 2023. (CET)
Riječi koje politički određuju zemljopisno ime
[uredi kôd]Pravopis IHJJ-a kaže za (neformalne) nazive područja kontinenata/zemalja: zapadna Europa, istočna Europa, zapad (zapadni narodi / zapadne zemlje)… Kod nas vidim dosta velikih početnih slova (pr. Srednja Europa, Srednja Azija, Srednji istok, Zapadna Afrika). Je li to po nekom drugom pravopisu? ponor (razgovor) 17:47, 10. travnja 2023. (CEST)
- Hrvatski pravopis Babića i Moguša iz 2010. na 41. stranici kaže: U skladu s tim pravilom (nap.: pravilo dvočlanih zemljopisnih imena) piše se i Prednji istok, Srednji istog, Daleki istok, Divlji zapad jer su ti nazivi ustaljena dvočlana zemljopisna imena. Ako pak navedeni pridjevi pokazuju samo zemljopisni položaj i nisu dio imena, pišu se malim slovom: daleki istok, divlji zapad, jugoistočna Europa, istočna Slavonija, južna Hrvatska,...
- Pravopis Matice hrvatske iz 2007. na 125. stranici kaže da Velikim početnim slovom pišu se pridjevi zapadni, istočni, sjeverni, južni, srednji i sl. kada su sastavni dio vlastita imena kojim se označavaju geopolitička područja: Zapadna Europa, Istočna Europa, Srednja Europa, Jugoistočna Europa. Pridjevi koji se uz vlastita imena rabe kao zemljopisno određenje pišu se malim početnim slovom: zapadna Europa, sjeverozapadna Hrvatska, gorska HRvatska, središnja Hrvatska, primorska Hrvatska, istočna Slavonija, sjeverna Dalmacija.
- Rekao bih da se IHJJ nadovezuje na ova dva pravila. MaGa▀▄poruči mi 18:39, 10. travnja 2023. (CEST)
- Hvala, MaGa. IHJJ ima i rječnik https://pravopis.hr/rjecnik u kojem npr. pod Europa ne ispisuje verzije s velikim slovom. Rekao bih da su oni isključivo za malo početno slovo. Ne radi se o formalnim cjelinama, većini se ne zna ni gdje počinju ni gdje završavaju. A ja samo pitam... za prijatelja; ne namjeravam ništa popravljati en masse. ponor (razgovor) 20:01, 10. travnja 2023. (CEST)
- @Ponore, kaži prijatelju da nastoji dotične pojmove staviti na početak rečenice, pa neće biti nedoumica ni glavobolja.
MaGa▀▄poruči mi 18:18, 11. travnja 2023. (CEST)
- @Ponore, kaži prijatelju da nastoji dotične pojmove staviti na početak rečenice, pa neće biti nedoumica ni glavobolja.
- Hvala, MaGa. IHJJ ima i rječnik https://pravopis.hr/rjecnik u kojem npr. pod Europa ne ispisuje verzije s velikim slovom. Rekao bih da su oni isključivo za malo početno slovo. Ne radi se o formalnim cjelinama, većini se ne zna ni gdje počinju ni gdje završavaju. A ja samo pitam... za prijatelja; ne namjeravam ništa popravljati en masse. ponor (razgovor) 20:01, 10. travnja 2023. (CEST)
Nedavno se pojavio članak o ovoj općini u Finskoj, infookvir traži genitiv pa sam uzeo Kittile, ima netko pametnije rješenje?
Također članak je trenutačno u kategoriji Finska, ne mogu naći neku primjereniju. Etiktov (razgovor) 20:37, 29. studenoga 2023. (CET)
- @Etiktov Kad bismo transkribirali finski oblik tog imena, dobili bismo Kitile. No zasigurno ga nećemo sklanjati kao pile (pileta
). E sad, hoćemo li slijediti a-deklinaciju (more – mora, polje – polja) ili e-deklinaciju (Ante – Ante, Jure – Jure)? Mislim da ima više argumenata za prvi izbor. Naime, kad je o osobnim imenima riječ, muška imena na -e dobivaju genitivni nastavak -e samo kad su dvosložna i imaju dugouzlazni naglasak. Kitile je trosložna riječ (kao npr. Maroje, Paskoje, Hrvoje) i na nju se to pravilo ne bi trebalo odnositi. Zapravo, u tom je slučaju i svejedno hoćemo li je smatrati imenicom muškog ili srednjeg roda, rezultat će biti isti, a isto vrijedi i kad bi nas vuklo da je tretiramo kao imenicu pluralia tantum (vile – vila). Neptune 🕉 the Mystic 12:14, 13. prosinca 2023. (CET)
- Kittilä se izgovara Kit`tila. Transkripcija je Kittila. Kittile. Kittilu. I tako dalje. 86.33.78.16 12:36, 13. prosinca 2023. (CET)
- Matičin pravopis ne transkribira ä kao a, nego kao e, a udvojene suglasnike piše kao jedan. Tako se npr. Rääkkylä transkribira kao Rekile. Neptune 🕉 the Mystic 16:27, 13. prosinca 2023. (CET)
- @Neptune, the Mystic, mijenjam, dakle, u Kitila? Etiktov (razgovor) 21:25, 13. prosinca 2023. (CET)
- @Etiktov Što se mene tiče, slobodno. Neptune 🕉 the Mystic 21:36, 13. prosinca 2023. (CET)
- Kittilä se izgovara Kit`tila. Transkripcija je Kittila. Kittile. Kittilu. I tako dalje. 86.33.78.16 12:36, 13. prosinca 2023. (CET)
Rimski trgovi
[uredi kôd]Majstori jezikoslovci, u silnoj sam nedoumici. Da li da prevodimo slavne rimske trgove na hrvatski ili da u skladu s WP:COMMONNAME pustimo na talijanskom? Jel' vam draže Piazza Navona ili trg Navona ili Navonski trg? Piazza di Spagna ili Španjolski trg? Bajdvej, Hrvatska enciklopedija rabi izraz Piazza Navona...—Dean72 (razgovor) 00:48, 13. prosinca 2023. (CET)
- Držao bih se ustaljenih oblika (vjerojatnije je da će stariji trgovi biti prevedeni na hrvatski nego noviji), a prevedene/izvorne inačice možemo dodati u zagradu pokraj imena i napraviti odgovarajuća preusmjeravanja. Gordijski čvor prerezan.
Mislim da nijedna krajnost nije najbolja jer neki oblici, koliko znam, nikad nisu zabilježeni u hrvatskoj literaturi ili su iznimno rijetki (Oksfordska ulica? Downingova ulica?), a neke bi stvari možda postale neprepoznatljive da ostanu u originalu. Ako tko ima bolji prijedlog, neka kaže sada ili neka zauvijek šuti.
Neptune 🕉 the Mystic 09:39, 13. prosinca 2023. (CET)
Imena otoka
[uredi kôd]Kako da prevedemo nazive otoka "Dog Island", "Sandy island", "Palm island", "Pelican Island"?
- Otok pasa, Pješčani otok, Otok palmi, Otok nesita ... ili
- Dog/Dog (otok), Sandy/Sandy (otok), Palm/Palm (otok), Pelican/Pelican (otok) (ovisno treba li razdvojba
--₳RɢṌ Ṅav¡ડ 12:54, 16. siječnja 2024. (CET)
- @Argo Navis: Ako ne postoji prijevod u hrvatskim izvorima – ne prevoditi? Long Island (SAD) nije nam Dugi otok (SAD). Pogledaj i egzonimi
.lzmk .hr, pravopis .hr /pravilo /pisanje-imena /47 /. ponor (razgovor) 13:09, 16. siječnja 2024. (CET) - Long Island je uvriježeno u govoru i ako pogledaš interwiki, svuda je "Long island". Međutim (primjer sam našao na brzinu, ima i boljih) za manje poznate otoke, kao Otok nesita (Britanski Djevičanski otoci), imamo gl:Illa Pelícano, Illas Virxes Británicas i es:Isla Pelican (Islas Vírgenes Británicas), dakle Illa i Isla, pa sam zato ja preveo kao otok.... Zato pitam. --₳RɢṌ Ṅav¡ડ 08:52, 17. siječnja 2024. (CET)
- A tu si s one strane WP:BVI. Ako nemaš naš izvor za naše ustaljeno ime, sigurnije ti je uzeti izvorno. Spašava te jedino što su ovo toliko egzotični otoci da ih nitko neće ni tražiti. Španjolci su u vremena otkrića tamo još i imali svoje moreplovce, možda su i imena otoka izvorno španjolska, za nas se ne bih kladio. Zašto nesita, a ne pelikana? Rijetki će ljudi znati što su nesiti. a ponor (razgovor) 23:11, 25. siječnja 2024. (CET)
- Long Island je uvriježeno u govoru i ako pogledaš interwiki, svuda je "Long island". Međutim (primjer sam našao na brzinu, ima i boljih) za manje poznate otoke, kao Otok nesita (Britanski Djevičanski otoci), imamo gl:Illa Pelícano, Illas Virxes Británicas i es:Isla Pelican (Islas Vírgenes Británicas), dakle Illa i Isla, pa sam zato ja preveo kao otok.... Zato pitam. --₳RɢṌ Ṅav¡ડ 08:52, 17. siječnja 2024. (CET)
Padeži od DR Kongo
[uredi kôd]Nismo posve uniformirani kod nekih složenijih naziva, npr. kod DR Kongo (ili DR Konga?). Sklanjamo li "Kongo" ili samo "Demokratska republika"? Imamo Rijeke u Demokratskoj Republici Kongu, ali i Granice Demokratske Republike Kongo (zašto ne Granice Demokratske Republike Konga?). Nije da kritiziram, vjerujam da je većina ovih naziva moje djelo ;). Može li netko ovdje napisati smjernice ili dati poveznicu? --₳RɢṌ Ṅav¡ડ 22:22, 25. siječnja 2024. (CET)
- Rijeke u Republici Hrvatska? Granice Republike Hrvatska?
- Sve se deklinira, imaš crveni okvir ovdje u Školskoj gramatici IHJ-a.
- (To je što se tiče sadašnjih pravila, vjerojatno će se o njima složiti sve gramatike. U divljini primjećujem da ljudi manje dekliniraju pa će reći: živim u Gradu Splitu, a živio sam u Općini Split. Živim u Makarskoj, u Gradu Makarska, u Gradu Makarskoj, živio sam u bivšoj Općini Makarskoj, ili u bivšoj Općini Makarska. Tko bi više znao.) ponor (razgovor) 23:02, 25. siječnja 2024. (CET)
Na znanje (i ravnanje)
[uredi kôd]Treba razlikovati genski (koji se odnosi na gene), genetski (koji se odnosi na genesis tj. postanak, nastanak) i genetički (koji se odnosi na genetiku). Priručno je imati pokatkad zaviriti u Genetikon ako se piše o genetičkim/genskim temama. Vrlo je česta greška turanja genetskog tamo gdje bi trebali biti genski ili genetički (pr. genetičko inženjerstvo). Pax Vobiscum! (razgovor) 17:17, 29. siječnja 2024. (CET)
- Ne vidim u Genetikonu (ovako na brzinu) tako jasnu razliku (genetska varijabilnost ili genska varijabilnost?). A imamo i:
- HJP
- školski rječnik IHJ-a
- Srdačno zbunjen, ponor (razgovor) 17:44, 29. siječnja 2024. (CET)
Otoci vs otoci
[uredi kôd]Kajmanski otoci, Američki Djevičanski otoci, Cookovo Otočje Farski otoci, Nogometni savez Farskih Otoka ... dosta smo neusklađeni po pitanu velikog i malog "o". --₳RɢṌ Ṅav¡ડ 08:36, 6. veljače 2024. (CET)
- Prema Institutovu pravopisu Američki Djevičanski otoci odnose se na otočnu skupinu (tj. zemljopisni dio Djevičanskih otoka), a Američki Djevičanski Otoci na federalnu jedinicu. Drugim riječima, ako imaju pravno-politički status, sastavnice u imenima tih područja trebale bi se pisati velikim početnim slovom. Tako npr. i pravopis Matice hrvatske navodi Cookove Otoke, Farerske Otoke i Kajmanske Otoke. Hrvatska enciklopedija, kako je već poznato, u svim slučajevima otoke piše malim slovom, pa nije nimalo čudno što dolazi do takvih pravopisnih zbunjola. Neptune 🕉 the Mystic 10:06, 6. veljače 2024. (CET)
profesionalni
[uredi kôd]Wikipuče, je li potrebno u člancima o športašima (nogometašima, rukometašima, košarkašima...) isticati kako je netko profesionalni košarkaš, kada ne pišemo članke o amaterskim košarkašima? Čini mi se da je isticanje „profesionalni košarkaš” nepotrebno (pleonazam) jer je košarkaš onaj koji se bavi (igra) košarkom. Ne ćemo nekojega slikara koji je u slobodno vrijeme igrao košarkašu prozvati košarkašem, nego se ta činjenica može (pri)dodati u odjeljak Osobni život, Zanimljivosti ili sl., ali nije odrednica profesije/zanimanja. Pax Vobiscum! (razgovor) 20:16, 13. ožujka 2024. (CET)
- @Ponoru, @Croxyzu, @Argo Navisu, @MaGa, @Maestro Ivankoviću, @Koreanovsky, ča velite?—Pax Vobiscum! (razgovor) 15:22, 11. travnja 2024. (CEST)
- Profesionalni sportaš za život zarađuje samo bavljenjem sportom pa to ima smisla spomenuti. Vjerojatno imamo dosta klubova koji ne mogu platiti svoje sportaše, a koji se natječu s klubovima u kojima ima (i) profesionalnih igrača; možda ćemo pisati i o tim vrhunskim amaterskim sportašima. Pomišljam na razne košarkaške klubove: možda su i u prvoj ligi, ali im košarkaši nisu profesionalci. Moguće da miješaš amatere i rekreativce, barem u smislu zakona: v. HRV Zakon o sportu ponor (razgovor) 15:34, 11. travnja 2024. (CEST)
- @Mudroslov, ja tu riječ izbacujem gdjegod vidim. Prvenstveno se nalazi u člancima koji su nastali (strojnim) prijevodom s en.wiki ili u člancima novaka. Kod nas se obično nenavodi da je netko profesionalni sportaš. – Croxyz 💬 16:50, 11. travnja 2024. (CEST)
- Prst gore dao sam link na hrvatski zakon o sportu. Nemojte to izbacivati, to nije stran pojam i ima svoje pravno značenje. ponor (razgovor) 17:06, 11. travnja 2024. (CEST)
- @Mudroslov, ja tu riječ izbacujem gdjegod vidim. Prvenstveno se nalazi u člancima koji su nastali (strojnim) prijevodom s en.wiki ili u člancima novaka. Kod nas se obično nenavodi da je netko profesionalni sportaš. – Croxyz 💬 16:50, 11. travnja 2024. (CEST)
- Osobno, nemam pojma do koje su lige profesionalci, a iza koje su amateri (u bilo kojem sportu). Iako postoji pravna razlika između profesionalca i amatera, ne vidim zašto bi to bilo bitno u članku. Ako stoji - neka stoji (ako je točno), zamaranje time i izbacivanje toga iz članaka čisto je gubljenje vremena. MaGa▀▄poruči mi 19:46, 11. travnja 2024. (CEST)
Podijeljenog sam mišljenja, bilo bi super doći do nekog konsenzusa i da ga uklopimo u WP:STIL. Neki su ljudi i glazbenici i političari, ima li smisla spominjati da je netko profesionalni glazbenik i političar? —Koreanovsky (Ča–Kaj–Što?!) 23:36, 12. travnja 2024. (CEST)
pokrate
[uredi kôd]Suradnik JureGrm ukazao mi je na SZR-u kako se HNS služi oblicima Uefina, Fifina namjesto UEFA-ina, FIFA-ina i sl. Držim da je opaska na mjestu i da bi se sve članke koji imaju oblike FIFA, FIFA-in(a/o), UEFA, UEFA-in(a/o) i pokrate inih saveza moglo preimenovati u navedene oblike. Oblik "UEFA Liga prvaka" jednostavno nije u duhu hrvatskoga jezika, jur slijepo preuzimanje iz engleskoga (UEFA Champions League). Držim da bi te stranice trebalo preimenovati u Uefina Liga prvaka ili Liga prvaka UEFA-e. Isto vrijedi i za nekolicinu kategorija. Zaključno, pokrate u nogometnim natjecanjima trebale bi se sklanjati, a ne ostavljati u nominativu (po uzoru na engleski). Pax Vobiscum! (razgovor) 14:13, 30. travnja 2024. (CEST)
- Pokrate moraju ostati velikim slovima. Ili »UEFA-ina Liga prvaka« ili »Liga prvaka UEFA-e«. Ono »Uefina« i ostalo s malim slovima nit' je pravopisno ispravno, nit' ima smisla. Izgleda li u redu »Sadov predsjednik«? Ne. – Croatia 925 (discusión) 14:39, 30. travnja 2024. (CEST)
- Slažem se, UEFA-ina mi izgleda prikladnije za mrežnu enciklopediju od Uefina.—Pax Vobiscum! (razgovor) 14:42, 30. travnja 2024. (CEST)
- Oko toga što ima smisla svatko može imati svoje mišljenje, a što se pravopisa tiče, molim malo nježnije komentare i argumentiranu raspravu. Ovdje si dao krivi primjer, jer SAD nije pokrata ženskog roda. U hrvatskom pravopisu pokrate ženskog roda se uglavnom leksikaliziraju: Ina, Hina, Nama, Zet, Roda. Tad se oblični i tvorbeni nastavci ne odvajaju spojnicom i samo se prvo slovo piše veliko: Ina, Ine, Inin; Hina, Hine, Hinin; Nama, Name, Namin; Zet, Zeta, Zetov, zetovac, pa tako i Uefa, Uefe, Uefin te Fifa, Fife, Fifin. A da je tome tako, svjedoči i pisanje njihovog člana u Hrvatskoj, HNS-a na njihovim službenim stranicama, evo par recentnih primjera:
- "... Sjednicu Skupštine svojim su prisustvom uveličali Fifin direktor za europske nacionalne saveze, Elkan Mammadov, savjetnik za nacionalne saveze u Uefi, Jozef Kliment, predstavnik Fife, Lorenzo Cavallari ..."
- "... predsjednik saveza i član Fifinog Vijeća, Yasser Al Misehal ..."
- "... Hrvatski nogometni savez ugostio je Fifinog predstavnika Geda Roddyja ..."
- Jure Grm, 30. dana mjeseca travnja, godine Gospodnje dvijetisućedvadesetčetvrte u 14:44 14:44, 30. travnja 2024. (CEST)
- @Jure Grm, hns.family nije neki izvor za to. »U hrvatskome standardnom jeziku pokrate se sklanjaju tako da se ispred nastavka umetne spojnica.« – gramatika.hr Također, još uvijek se sjećam kada je profesorica hrvatskog davala INA-u kao primjer sklanjanja pokrata (INA je u ženskom rodu). – Croatia 925 (discusión) 14:52, 30. travnja 2024. (CEST)
- Društvo, stvari su jasne. Pokrate se mogu i ne moraju leksikalizirati. INA je primjer pokrate koja se može pisati i na jedan i na drugi način, što se može provjeriti i u Institutovu pravopisu, a to bi u načelu trebalo vrijediti i za UEFA-u i FIFA-u. Istinabog, leksikaliziranih oblika tih pokrata nema u tom pravopisu koji sam naveo, ali ipak se spominju u Babić-Moguševu pravopisu, tako da potvrda postoji i u referentnim djelima. Moje je mišljenje ovakvo: rabite ono što je češće. Kad niste posve sigurni čemu se prikloniti, držite se neleksikaliziranih oblika jer će zbog prirode pokrata verzalni oblici uvijek biti pravopisno točni.
- A da se pokrate moraju sklanjati – to je posve jasno. Samo pazite da ih pravilno sklanjate jer slijede samo imeničku sklonidbu: N Fifin predstavnik, G Fifina predstavnika, D Fifinu predstavniku, A Fifina predstavnika itd. Neptune 🕉 the Mystic 15:33, 30. travnja 2024. (CEST)
- Neptun je u pravu i to je upravo ono što sam ja napisao … “U hrvatskom pravopisu pokrate ženskog roda se uglavnom leksikaliziraju”, dakle, pravopisno je točno i jedno i drugo, a upravo sam hns.family naveo kao relevantan izvor, jer su oni članica iste Fife i Uefe, i logično je da su najrelevantniji izvor za odabir između dvije opcije, s obzirom da pravopis dozvoljava oba oblika. Da je drugačije, ja bih već sve bio popravio u “točan” oblik, a ovako, kad su oba gramatički točna, samo sugeriram suradnicima da koriste onaj koji koristi članica tih organizacija. Jure Grm, 30. dana mjeseca travnja, godine Gospodnje dvijetisućedvadesetčetvrte u 18:52 18:52, 30. travnja 2024. (CEST)
- … i još dodatak o Ini … ovo je poveznica s Ininih službenih stranica, dakle profesorica suradnika Croatia 925 je koristila primjer INA-e, a sama INA koristi “Inin logo”. Jure Grm, 30. dana mjeseca travnja, godine Gospodnje dvijetisućedvadesetčetvrte u 18:58 18:58, 30. travnja 2024. (CEST)
- Oblik "UEFA Liga prvaka" je mnogo češći nego "UEFA-ina Liga prvaka" (samo 1300 rezultat na Googleu) (WP:COMMONNAME). – Croxyz 💬 19:22, 30. travnja 2024. (CEST)
- Mnogo je češći, ali je gramatički neispravan. Jure Grm, 30. dana mjeseca travnja, godine Gospodnje dvijetisućedvadesetčetvrte u 21:11 21:11, 30. travnja 2024. (CEST)
- Oblik "UEFA Liga prvaka" je mnogo češći nego "UEFA-ina Liga prvaka" (samo 1300 rezultat na Googleu) (WP:COMMONNAME). – Croxyz 💬 19:22, 30. travnja 2024. (CEST)
- … i još dodatak o Ini … ovo je poveznica s Ininih službenih stranica, dakle profesorica suradnika Croatia 925 je koristila primjer INA-e, a sama INA koristi “Inin logo”. Jure Grm, 30. dana mjeseca travnja, godine Gospodnje dvijetisućedvadesetčetvrte u 18:58 18:58, 30. travnja 2024. (CEST)
- Neptun je u pravu i to je upravo ono što sam ja napisao … “U hrvatskom pravopisu pokrate ženskog roda se uglavnom leksikaliziraju”, dakle, pravopisno je točno i jedno i drugo, a upravo sam hns.family naveo kao relevantan izvor, jer su oni članica iste Fife i Uefe, i logično je da su najrelevantniji izvor za odabir između dvije opcije, s obzirom da pravopis dozvoljava oba oblika. Da je drugačije, ja bih već sve bio popravio u “točan” oblik, a ovako, kad su oba gramatički točna, samo sugeriram suradnicima da koriste onaj koji koristi članica tih organizacija. Jure Grm, 30. dana mjeseca travnja, godine Gospodnje dvijetisućedvadesetčetvrte u 18:52 18:52, 30. travnja 2024. (CEST)
- @Jure Grm, hns.family nije neki izvor za to. »U hrvatskome standardnom jeziku pokrate se sklanjaju tako da se ispred nastavka umetne spojnica.« – gramatika.hr Također, još uvijek se sjećam kada je profesorica hrvatskog davala INA-u kao primjer sklanjanja pokrata (INA je u ženskom rodu). – Croatia 925 (discusión) 14:52, 30. travnja 2024. (CEST)
- Oko toga što ima smisla svatko može imati svoje mišljenje, a što se pravopisa tiče, molim malo nježnije komentare i argumentiranu raspravu. Ovdje si dao krivi primjer, jer SAD nije pokrata ženskog roda. U hrvatskom pravopisu pokrate ženskog roda se uglavnom leksikaliziraju: Ina, Hina, Nama, Zet, Roda. Tad se oblični i tvorbeni nastavci ne odvajaju spojnicom i samo se prvo slovo piše veliko: Ina, Ine, Inin; Hina, Hine, Hinin; Nama, Name, Namin; Zet, Zeta, Zetov, zetovac, pa tako i Uefa, Uefe, Uefin te Fifa, Fife, Fifin. A da je tome tako, svjedoči i pisanje njihovog člana u Hrvatskoj, HNS-a na njihovim službenim stranicama, evo par recentnih primjera:
- Slažem se, UEFA-ina mi izgleda prikladnije za mrežnu enciklopediju od Uefina.—Pax Vobiscum! (razgovor) 14:42, 30. travnja 2024. (CEST)
- Složna braća kuću grade, a nesložna i dvore razgrađuju. Momci, išli ste u promjene u GIP-u (GIP promjene) prije nego ste se dogovorili. Onaj, znate, WP:KONSENZUS.
- Tko je istražio en:WP:COMMONNAME? Jeste li u obzir uzeli i to da jezičari sada dopuštaju sveze pokrata i imenica u kojima se pokrate ne dekliniraju? (što možda nije u duhu, ali duh se očito mijenja) Imate poveće pojašnjenje na dnu ovog pravila kad kliknete na S. ponor (razgovor) 19:58, 1. svibnja 2024. (CEST)
- Molim vas sve da pročitate ovo. Nema mi smisla ponavljati zašto su ovakve izmjene pogrešne. – Croxyz 💬 20:32, 1. svibnja 2024. (CEST)
- Ispričavam se što sam premještao bez konsenzusa i napravio dodatnoga posla. Slažem se da je moj način (ishitren, bez konsenzusa) bio pogrješan, no i dalje mi nije jasno zašto bi se prednost dala uobičajenu nazivu (tzv. WP:COMMONNAME, u ovomu slučaju UEFA Liga prvaka) namjesto pravopisno ispravnu (UEFA-ina Liga prvaka)? Ako Wiki ima težnje biti obrazovna stranica, onda bi trebala obrazovati čitatelje o sklonidbi pokrata. Razumijem Croxyz-ov argument s mojega SZR-a (SuperSport HNL, a ne SuperSportova HNL i sl.), no i dalje držim kako bi trebalo skloniti pokratu UEFA-e u nazivu njezinih natjecanja. Ipak, ne ću tjerati inat i pisati tu romane, ali mi je žao što se (sve više) podliježe ovoj rastućoj globalizacijskoj anglizaciji (ne prozivam nikoga, samo moje (malenkosti) viđenje Zeitgeista). Ne bi bilo loše kad bi se oko ovijega pitanja (pokrata u nazivima športskih natjecanja) postigao neki opći konsenzus (ili on jur postoji u vidu WP:COMMONNAME)? Pax Vobiscum! (razgovor) 00:33, 3. svibnja 2024. (CEST)
- Molim vas sve da pročitate ovo. Nema mi smisla ponavljati zašto su ovakve izmjene pogrešne. – Croxyz 💬 20:32, 1. svibnja 2024. (CEST)
Odlično je kako se jednog suradnika napada da mijenja nešto bez konsenzusa, a isti ti to rade bez problema. I odlično je to da nam je važniji potpuno krivo protumačeni i primijenjeni en:WP:COMMONNAME u odnosu na hrvatsku gramatiku i pravopis. Svaka čast! -Jure Grm, 10. dana mjeseca svibnja, godine Gospodnje dvijetisućedvadesetčetvrte u 22:46
- Jure Grm, koji je to jedan suradnik "napadnut"? Koji pravopis? Gore sam dao primjer pravopisa koji dopušta UEFA + imenica, gdje crveni se ono S. ponor (razgovor) 23:56, 10. svibnja 2024. (CEST)
Velik@ Slov(c)a!
[uredi kôd]Jadno je koliko se hr:wiki trudi svim silama dosljedno zrcaliti en:wiki (i rastuću nekulturu slijepog prepisivanja iz engleskog) pa tako u svim tablicam' i infookvirim' opisi ćelija moraju počimati velikim slovom, premda se ne radi o rečenici niti ti upisi imadu ikakovih interpunctiae. Naravno, admini će to pravdati: Standardizacija! Usklađivanje! Žrtvujemo hrvatski jezik za „praktičnosti” i postavke Excela. Vrlo naobrazno. Pax Vobiscum! (razgovor) 17:28, 16. srpnja 2024. (CEST)
- @Mudroslove, je li baš bilo potrebno sročiti ovo kao čisto snebivanje umjesto nekog pitanja ("Kafić/Jezična pitanja") ili začetka rasprave o rješenju problema? I pri tome tretiranje projekta kao monolitnog jednoumlja umjesto čušpajza suradnika koji u različitoj mjeri poznaju pravopis. Prilično sam siguran da smo odavna nekakvim konsenzusom riješili pitanje tablica i da je preporuka pisati tekst u njima malim slovom. — Hijérovīt | þⰁč 19:04, 16. srpnja 2024. (CEST)
- Ja ću reći: još jedna rasprava bez literature. Koji to pravopis rješava pitanje tablica? Takve stvari spadale su pod slog, prijelom i kućni stil. Hrvatska enciklopedija, ako ćemo hrvatski uzor, izgleda da stil nema, miješaju: velika, velika, mala.
- Ujevićeva iz 1941. uglavnom velika, tom prvi, otisnute stranice 105., 111. itd.
- Narodne novine?
- Što je kod nas dvadesetogodišnji konsenzus, kažeš velika? Kako se mijenja konsenzus? (još jedno potpuno sporedno pitanje, ako se mene pita) ponor (razgovor) 19:49, 16. srpnja 2024. (CEST)
Strukturalni – strukturni; srednja – Srednja?
[uredi kôd]Prema naputku Jezičnoga savjetnika,[1] prednost se treba dati obliku strukturni. Kako nisam to znao do jutros, molim administratore da razmisle o sustavnoj zamjeni oblika strukturalni oblikom strukturni. (Naravno, možda postoje izuzetci od pravila gdje se baš isključivo koristi (rabi?) izraz strukturalni, padaju mi napamet prirodne i tehničke znanosti. No, nisam svjestan takvoga korištenja.)
Sjetih se i ovoga. Na nekim mjestima piše Srednja Europa, Zapadna, Istočna, Južna i Sjeverna, a na nekima malim slovom srednja Europa, itd. Pretpostavljam da se ovdje radi o suptilnoj razlici povijesno-kulturnih i čisto geografskih regija, no molim administratore da se dogovore kako ćemo pisati. Naravno, u slučaju da će se koristiti oba oblika, molim da nam se dadu naputci koji ćemo oblik i kako (i gdje) koristiti. (Je li Hrvatska u srednjoj ili Srednjoj Europi? Sudeć' po našim mladima, ostajemo ipak na malome s.)
Također, pozivam jezične znalce da počnu predlagati slične prijedloge o čestim jezičkim (jezičnim?) greškama. (Molim i da mi date barem jednorječne odgovore na ove upitnike u zagradi.)
Šaholjubac (razgovor) 10:40, 18. srpnja 2024. (CEST)
- @Šaholjubče, stukturni i Srednja (Europa). Ovo je, inače, pitanje primjerenije za odjeljak Wikipedija:Kafić/Jezična pitanja (Možda premjestiti upis tamo?).—Pax Vobiscum! (razgovor) 10:53, 18. srpnja 2024. (CEST)
- Mislim da se dio odgovora krije i u upitu ovdje.—Pax Vobiscum! (razgovor) 10:58, 18. srpnja 2024. (CEST)
- @Šaholjubac: Podjela Europe ima nekoliko, i sam vodiš rat na enwiki u koju točno spada Hrvatska. Kada se radi o formalnim, zakonima određenim podjelama, piše se sve velikim slovima. Pravopis IHJ-a (http://pravopis.hr/pravilo/zemljopisna-imena/98/) i njihov pravopisni rječnik (http://pravopis.hr/rjecnik/) zato kažu »zapadna Europa«.
- (ne odlučuju administratori, ali mogu pomoći) ponor (razgovor) 14:08, 18. srpnja 2024. (CEST)
- strukturalni i strukturni ne znače isto pa ev. pogrešnu upotrebu u ovim člancima bot može popravljati jednako brzo kao i čovjek. ponor (razgovor) 14:22, 18. srpnja 2024. (CEST)
Women grandmaster, šah, prijevod.
[uredi kôd]Ovo pitanje bi ja radije stavio kao neku veću raspravu, da je vidljivo svim suradnicima, ali neznam kako, jer mislim da je veliki problem koji širi lažne informacije. U šahu postoje titule Grandmaster (GM)/Velemajstor, najveća titula i Women Grandmaster (WGM), nešto niža titula. WGM može dobiti samo žena, dok GM mogu dobiti i žene (rjeđe, 20ak u povijesti) i muškarci. Na hrwiki se uporno WGM navodi (u biografijama i srodnim člancima) kao velemajstorica, pa tako imamo apsurdnu situaciju da su J.Polgar i M.Medić obje velemajstorice prema biografijama na hrwiki. To je laž. Polgar je GM, a Medić je WGM. Ja sam pokušao u više navrata za WGM šahistice staviti "ženski velemajstor ili ženska velemajstorica", ali to je revertano pod izlikom prijevoda s engleskog na hrvatski. Prijevod GM titule na hrvatski je velemajstor, odnosno velemajstorica za žene ako se držimo rodova i prijevoda u duhu hrvatskog jezika. Ženski velemajstor/ženska velemajstorica, odnosno WGM ima neko potpuno drugo značenje u tehničkom smislu. Ne može se koristiti izlika prijevoda na hrvatski i za WGM koristiti velemajstorica kada je to doslovan prijevod GMa na hrvatski. Poanta je da se WGM ne može nikako prevoditi kao velemajstorica, kada je ženski GM velemajstorica. Setenzatsu.2 (razgovor) 14:11, 5. kolovoza 2024. (CEST)